423 
Det er omtrent en Snes Aar siden; men i de sidste c. 15 Aar har 
man ikke iagttaget den i Grindavik. 
Paa Strækningen mellem Yestrahorn og IngolfshofOi skal den 
liave vist sig nu og da for ikke længe siden. 
I Hornafjorden paa Sydøstlandet skal én være strandet for 
omtrent en Snes Aar siden, og paa Flatø i Skjålfandabugten (paa 
Nordlandet) har jeg hørt, at man skal have fanget én for omtrent 
30 Aar siden, og den skal have givet 12 Tdr. Lever. Ellers er 
den vistnok meget sjælden ved Nordlandet, hvor den dog i Slut¬ 
ningen af forrige Aarhundrede ofte viste sig (se senere). 
I Steingrimsfjorden (som fra Hunabugten gaar ind i Nordvest¬ 
landet) skal den have været omkring Midten af Aarhundredet, men 
i senere Aar har man ikke set den dér. 
I Faxabugten, hvor den blev jaget i Omegnen af Kevkjavik i 
forrige Aarhundrede (se senere), er den vistnok aldrig bleven set i 
de sidste halvhundrede Aar. Det samme er ogsaa Tilfældet med 
Isafjord-Dyb paa Vestlandet. 
Af ældre Oplysninger om Brugden haves ikke mange. Faber x ) 
siger om den: „jetzt wird weder hier (o: i Faxabugten) noch in der 
Buclit Issefjord Jagd auf ihn gemacht, aber in der Bredebucht wird 
er noch, wie wohl selten, mit in die Kiemen geworfenen Harpunen 
erlegt“. 
Mohr * 2 ) omtaler den ganske kort, og om dens Forekomst ved 
Island staar der kun: „Den sees ofte under Nordlandet, men søges 
ikke af Indbyggerne 41 . 
I sin fortræffelige Bog om Island 3 ) giver Olavius enkelte Op¬ 
lysninger om Brugden; saaledes siger han (Side 80): „De Haa-eller 
Hay-Arter, som besøge Nordvest-, Nord- og Nordøst-Kanten af Is¬ 
land, og som give Fordeel, ere ... 1) Squalus maximus, Been- 
haakall eller Brygde . . .“ (hans Bog omfatter ikke Syd- og Sydvest- 
0 Fische Islands, Frankfurt a/M., 1829, S. 22. 
2 ) Forsøg til en isl. Naturhistorie, Kiøbenhavn, 1786, S. 106. 
3 ) Øconomisk Reise giennem Island, Kiøbenhavn 1780. 
