28 
med i Betragtning, neppe have tvivlet om, at Q. polymorpha og 
Q. germana jo ere gode Arter (sml. Fig. 1 B og C)*). Men 
hvad der her især fortjener at udhæves er, at man ganske 
har overseet, at der findes store naturlige Grupper af Ege, 
som i Knopperne frembyde Forhold væsentlig forskjellige fra 
de nysnævnte. Hos disse ere Knopperne vel endnu lukkede 
eller forsynede med Knopskjæl, men de vise dog en Tilnærmelse 
til de saakaldte aabne Knopper derved, at Skjællene ere færre 
i Tal, ikke tynde og hindeagtige, men mere bladagtige og ikke 
tæt tiltrykte, men opadrettede eller endog noget udstaaende (Fig. 
1 D, E, F). 
Af langt storre Betydning end Grenene og Knopperne ere 
Bladene for den systematiske Inddeling af Egene. Man har 
hidtil udelukkende lagt Vægt paa Bladenes Consistens og Va¬ 
righed og paa Indskæringernes Beskaffenhed, hvorimod man ikke 
har taget det ringeste Hensyn til Ribbefordelingen. I det Fol- 
gende vil der blive viist, at man derved har forsomt at tage 
de Forhold i Betragtning, som ere af den storste Vigtighed, og 
at det er Ribbefordelingen, som bestemmer hele Bladets Ka¬ 
rakter. Vinkelen, hvorunder Ribberne udgaae, frembyder ikke 
noget særlig Karakteristisk. Den vexler mellem 35° og. 70°. 
Den er saaledes hos Q. (Pasania) glabra 35°; hos Q. Sar- 
torii 40°; hos Q. Hartwegii 50°, hos Q. elliptica 60° og hos 
Q. citrifolia 70°. Ved derimod at tage alle de andre For¬ 
hold i Betragtning kommer man til folgende Inddeling af Ege¬ 
bladene. 
1) Ribbenettet er stærkt fremtrædende paa Underfladen. 
Sideribberne ere mere eller mindre bugtede og dele sig i stor Af¬ 
stand (o: i en Afstand af i—i af Sideribbens Længde) fra Randen 
i to Grene; af disse ldber altid den stærkeste ud i en Tand, 
medens den anden gaaer til Midten af Indsnittet mellem Tæn¬ 
derne (Fig. 2 og 3) eller selv ender i en Tand. Ere Bladene 
*) Prodr. p. 97. 
