35 
Grunden (de ere i Keglen ægdan¬ 
nede); de ere aldrig ganske hcl- 
randede, men Indskæringerne gaae 
sjelden dybere end at Fremragnin- 
gerne kunne betegnes som Takker, 
der ofte ende i en Braad (Fig. 9). [ 
Cellernes Storrelse som i flere andre 
Henseender staae disse Blade paa 
Overgang mellem den foregaaende og 
den efterfølgende Klasse af Blade. 
Cellerne have saaledes hos Quercus 
Suber kun lidt mere end Mm, 
i Tværmaal. Beklædningen er ka¬ 
rakteristisk og viser sig næsten uden 
Undtagelse paa hele Underfladen som 
en meget tæt, men kort, graalig Filt, 
dannet af korte, stjernestillede, meget 
tykvæggede Haar. 
4) Sideribberne ere rette og lobe 
fuldkommen parallelt med hinanden 
under en Yinkel af omtrent 35° lige 
ud til Bladranden (Fig. 11); de ere 
tæt stillede, ofte endnu tættere end 
hos 3). Biribberne ere overmaade 
svagt fremtrædende, undertiden neppe 
synlige paa Underfladen; de ere meget tætstillede og næsten 
parallele. Disse Blade have deres storste Brede paa Midten og 
ere elliptisk-aflange; de ere i den overste Halvdel forsynede 
med Takker, som i Spidsen ere knudeformig udvidede. Blad- 
kjodets Væv er meget tæt og fast og dannet af meget smaa 
Celler, som kun have yjg Mm. * Tværmaal. Underfladen er 
enten blaadugget (Q. glauca, lamellosa), glat eller forsynet med 
Filt af samme Beskaffenhed som hos 3). 
Fig. 10. 
Quercus castanecefolia. 
3 * 
