58 
Egene frembyde en ualmindelig Ensformighed i Bygning — tvert- 
imod her er jo en rig Afvexling — men det har sin Grund deri, 
at De Candolle ligesom de tidligere Bearbeidere af Egeslægten 
har undladt at anstille omhyggelige Analyser, saa at han alde¬ 
les ikke har faaet die for de i Blomst og Frugt udprægede Eien- 
dommeligheder. Vi skulle nu see, hvilken uheldig Ind¬ 
virkning denne Forsømmelse har havt paa hans systemati¬ 
ske Inddeling. Den har for det Forste havt tilfolge, at alle 
Arter med Urette henføres til een Slægt, idet man nemlig ganske 
har overseet, at der er en stor Gruppe af asiatiske Ege, som i 
Griffelens Bygning ere saa forskjellige fra Undcrslæglen Lepido- 
balanus, at det vilde stride aldeles mod de Regler, som ellers 
ere gjort gjældende i Systemaliken, og som nødvendigvis maa 
gjores gjældende, om man vilde beholde hine asiatiske Arter i 
samme Slægt som Lepidobalanus - Arterne. Medens disse have 
Arret udbredt paa den indadvendte Side af Griffelen, er Ar¬ 
ret derimod hos de fleste asiatiske Ege (Underslægterne Pasania, 
Androgyne, Chlamydobalanus, Lithocarpus og alle de med hel- 
randede Blade forsynede Arter af Cyclobalanus) indskrænket til 
den bverste Spidse af Griffelen. At denne Forskjel i Griffelens 
Bygning berettiger til en Udsondring af alle de med punktformigt 
Ar forsynede Arter, bestyrkes ved de til denne Forskjel knyttede 
væsentlige Forskjelligheder i Frugten og tilsvarende habituelle 
Egenheder i Blomsterstand og Blade. Efter denne Udsondring 
af de asiatiske Arter kommer Slægten Quercus til at indbefatte 
de Ege, som have Arret paa den indadvendte Side af Griffelen, 
som ere forsynede med hængende Hanrakler, og hvis Blade næ¬ 
sten altid ere paa forskjellig Maade indskaarne eller, forsaavidt 
de ere helrandede, have en egen Karakter i Ribbefordelingen 
(jvnf. S. 38). Der reiser sig dernæst det Sporgsmaal, om alle 
de saaledes udsondrede Arter kunne henfores til een Slægt. 
Dette Sporgsmaal maa besvares ved at undersoge, om Griffel og 
Frugt frembyde saadanne Egenheder, at der herpaa kunde begrundes 
en yderligere Sondring. Det viser sig da, at der er nogle Arter 
