60 
kalde Cyclobalanopsis. Forholdet mellem disse tre Grupper og De 
Candolles 5 Underslægter vil kunne sammenfattes paa fdlgende 
Maade: 
Pasania MiqDC, 
Chlamydobalanus Endi ., DC. pro parle. 
Androgyne DC. 
Pasania 
Cyclobalanus EndlDC. pro parte. 
Chlamydobalanus Endl., DC. pro parte. 
Lithocarpus Blume. 
Cyclobalanus m. = 
Cyclobalanopsis m. = Cyclobalanus EndlDC. pro parte. 
De hos ovenstaaende tre Grupper paaviste eiendommelige, 
hidtil ganske oversete Forhold i Griflerne og Frugtens Bygning 
have ikke alene medfort en ganske anden Sammenstilling af Ar¬ 
terne, men de nye Grupper maa ogsaa herved faae en anden sy¬ 
stematisk Værd end de tidligere, som kun vare adskilte ved Ka¬ 
rakterer af mere underordnet Betydning, eller med andre Ord: 
tidligere vare de Underslægter, nu maa de stige i Rang til Slæg¬ 
ter. Af disse tre Slægter slutter Pasania sig nær til Castanopsis, 
med hvilken den stemmer overens i Blomsterstand og i Grifler¬ 
nes Bygning (Fig. 21a), medens den paa den anden Side i Skaal- 
skjællenes Form har Lighed med Underslægten Lepidobalanus af 
Slægten Quercus. Cyclobalanus er den i alle Henseender fra 
Quercus mest afvigende og den mest som asiatisk udprægede 
Slægt; den adskiller sig i Habitus fra Pasania ved den hdist 
eiendommelige Bygning af Skaalene. Cyclobalanopsis staaer midt 
imellem Cyclobalanus, som den ligner i Skaalen, og Quercus, 
med hvilken den stemmer overens i Blomsterstand og Grifler. 
Der staaer nu tilbage at undersoge, hvorledes de samtlige 
fire Slægter, hvortil Egene ovenfor ere bievne henforte, stille 
sig til de andre Slægter af Cupuliferernes Familie, nemlig Casta¬ 
nopsis, Castanea og Fagus. Disse Slægter maae da, for at 
✓ 
besvare dette Sporgsmaal, underkastes en Revision med Hensyn 
