61 
lil Griflerne, og herved viser det sig, at der ogsaa hos dem i 
dette Organ gjor sig en lignende Forskjel gjældende, som hos 
Egene. Slægten Fagus har nemlig Arret paa den indadvendte 
Side af Griffelen ligesom Quercus, hvorimod Castanopsis og Cas- 
tanea i Grifler og Ar stemme overens med Pasania — denne 
væsentlige Forskjel mellem Fagus og Castanea har man, mærke¬ 
ligt nok, hidtil ganske overseet. Efter Griflerne kunne derfor 
alle Slægterne stilles i to Rækker eller henføres til to Underfa¬ 
milier, der synes at fyldestgjore alle de Fordringer, der bor 
stilles til en naturlig Inddeling. Paa denne Maade ordnede komme 
nemlig Slægterne indenfor hver Underfamilie 1) til at stemme 
overens foruden i væsentlige ogsaa i habituelle Karakterer; de 
komme herved 2) til at fremtræde som Udtryk for analoge For¬ 
skelligheder indenfor hver Underfamilie, og ved denne Ordning 
ville 3) ogsaa hvad den geographiske Udbredning angaaer de to 
Underfamilier komme til at staae i skarp Modsætning til hinanden, 
idet samtlige Arter af Castaninæ med Undtagelse af to*) tilhore 
Asien og navnlig de indiske Oer, medens Hovedsummen 
af de lil Quercinæ horende Arter har hjemme i Amerika, Eu¬ 
ropa og Orienten. Af nedenstaaende Sammenstilling af Slægterne 
vil det træde klart frem, hvorledes Forholdet mellem Affinitet og 
Analogi gjor sig gjældende indenfor Cupuliferernes Familie. 
Quercinæ. Castaninæ. 
Styli secus superficwn internam Styli apice tantum stigmatosi. 
stigmatosi. 
Amenta mascula pendentia. Amenta mascula erecta. 
Folia rarissime Integra. Folia fere semper Integra. 
§ i. Cupula echinata v. muricata , dcmum regulariter vel ir- 
regularitcr partita , 2—3 flor es includens. 
Fagus. Castanea. 
Castanopsis . 
*) Castanea vulgaris i Europa og Pasania densiflora i Californien. 
