155 
ind, det ene over det andet, kort sagt, der viser sig i denne 
Deel af Hovedets Skjoldbeklædning en ikke ringe Lighed mellem 
vor nye Form og Homalopsis- Slægten. Det forreste af de par¬ 
rede Infralabialskjolde stoder bagved det midterste uparrede 
sammen med det tilsvarende fra den andenSide; efter dette folger 
endnu paa hver Side ti andre Infralabialskjolde, af hvilke de 
fem fdrste (ligesom de tilsvarende Supralabialskjolde) ere korte, 
men hoie, Resten derimod meget lave, men længere. Der findes 
kun eet Par, men store Mentalskjolde, som tilsammen have en 
næsten hjerleformig Figur; de fdrste fire Infralabialskjolde paa hver 
Side stode op til den fortilvendende Rand af disse Skjolde, det 
femte Infralabialskjold til den forreste Deel af deres Siderand. 
Kroppens Skjæl ere, som altid hos denne Familie, uden 
Prikker og stærkt giindsende; paa Kroppens tykkeste Sted ere 
de ordnede i 25 Rader, ved Halens Rod i 15. Bugskinnerne 
ere som sædvanlig hos Ferskvandsslangerne temmelig korte og 
smalle, saa at de kun dække en Fjerdedeel af Kroppens Om¬ 
kreds. Analskinnen er deelt, og paa Undersiden af Halen findes 
paa det foreliggende Exemplar forst et Par Halvskinner ( Scutella ), 
derpaa tre Skinner ( Scuta ), efter hvilke der atter folger Halv¬ 
skinner; men det har ganske Udseendet af, at de tre Skinner kun 
ere at betragte som en tilfældig Abnormitet hos dette Individ, 
og Halen er hos denne Slange vistnok nedenunder normalt be¬ 
klædt med to Rækker Halvskinner gjermem sin hele Længde. 
Den levende Slanges Farver kjender jeg ikke; paa det i 
Spiritus opbevarede Exemplar er Bugsidens Farve bruunguul med 
en mork Længdestribe under Halen langs Sommene mellem 
v 
Halvskinnerne. Den bruungule Farve er imidlertid ikke indskræn¬ 
ket til Bugskinnerne, men indtager ogsaa tildeels de disse nær¬ 
meste Skjælrader. Rygsiden har en olivenbruun Grundfarve, i 
hvilken der hist og her findes sparsomt indblandet smaa guul- 
brune Stænk, som navnlig paa Kroppens forreste Deel vise en 
Tilboielighed til at ordne sig i Tværringe og maaskee hos andre 
Exemplarer kunne være talrigere tilstede og endnu regelmæssi- 
