160 
on afrundet Kant skilt fra Kroppens Sider. Halen er kort, den 
indeholdes hos nogle Individer mellem 3 og 4 Gange i Total¬ 
længden, hos andre udgjor den kun en Femtedeel af denne. 
Bugskinnernes Antal vexler, som det synes, kun mellem temmelig 
snevre Grændser, hos 5 Exemplarer fandtes 120 at være det 
ringeste og 125 det hdieste Antal; en noget storre Forskjel 
frembyde de samme Exemplarer med Hensyn til Haleskinnernes 
Antal, idet dette vexler mellem 52 og 67 Par. Analskinnen 
er deelt ved en skjæv Fure og undertiden tillige den foran denne 
liggende Bugskinne. 
I Live har Rygsiden af Slangen en gronagtigbruun Farve, der 
bliver ubetydelig lysere nedad Siderne mod Bugen. Langs Hoi- 
ryggen lober, paa hver Side, et kun i visse Belysninger ret 
kjendeligt lysere Baand, Hagen og Struben have en guulagtig 
og hvid Farve, iovrigt er Bugsiden citronguul, noget mere levende 
farvet fortil, lidt blegere bagtil, og denne citrongule Farve ud¬ 
breder sig fremdeles ogsaa over Storstedelen af Skjællene i den 
nederste Skjælrække, saa at Bugen synes bredere end den egent¬ 
lig er. I sin bageste Deel er Bugen hist og her stænket med 
enkelte ganske smaa graalige Prikker eller Stænk, der blive 
noget talrigere henimod Anus. Under Halen blandes den gule 
Farve saa stærkt med bruungraat, at den faaer et skident Ud¬ 
seende. Hos visse Individer havde Struben og Halsen den 
ovenfor beskrevne Farve, men Bugen var kirsebærrod, hvil¬ 
ken Farve, naar man saa noie til, egentlig hidrorte fra, at Bug¬ 
sidens gule Grundfarve var saa tæt stænket med i hinanden fly¬ 
dende rode Stænk og Pletter, at den saagodtsom ganske for¬ 
trængtes. Disse rode Stænk vare imidlertid indskrænkede til 
Bugskinnerne alene og stege ikke op paa den Bugen nærmeste 
Skjælrække; over Storstedelen af denne var ligesom hos de 
guulbugede Individer udbredt en citronguul Farve, og den rode 
Bug indfattedes saaledes paa hver Side af en smal guul Stribe. 
I alle bvrige Forhold stemme disse rodbugede Individer ganske 
overeens med de guulbugede, og de kunne kun betragtes som 
