91 
i’ordjeeps cinerea (Tul.) Sacc. 
[Torrubia cinerea Tul. Sel. fung. I. 61, 111, 16. — Cordyceps cin. Sacc. 
Syli. fung. II, 570. — Stat. conidiopli. Clavaria setiformis Vabl Natur- 
historie-Selsk. Skr. II, p. 50, 1792]. 
Stroraa bestaar af en tynd, indtil 1 Decimeter lang,' bugtet 
sortebrun Stok, med faa korte Grene paa Midten, opadtil graadugget 
og i Spidsen med et ægformet eller kugleformet, graabrunt Hoved, 
hvori Peritliecierne ere iudsænkede. De traadformede Sporer dele 
sig tilsidst i Led af 7—8 fi Længde. — Den konidiebærende Form 
er lavere, 5—6 Cent., i Spidsen bærende talrige smaa hvide kølle¬ 
formede Grene, som bære Konidierne. 
Denne sjældne, et Par Steder i Frankrig fundne Art er be¬ 
mærket flere Steder her i Landet paa Larver og Imago af for- 
skjellige Arter Carahus. I Aarene 1873—1875 samlede jeg den 
aarlig i en Skov ved Stensgaard paa Lolland i Mostuer, brydende 
frem af de 1 til 2 Tommer dybt liggende Carabus-Larver, sæd¬ 
vanlig udgaaende fra Nakken, undertiden tillige fra Bagkroppens 
sidste Led, baade den ascusbærende og konidiebærende Form; 
samme Sted fandt jeg den ogsaa paa Imago af Carahus nemoi'alis. 
Den konidiebærende Form endvidere i Frederiksberg Have paa 
Carabus hortensis (M. Vahl), Karrebæk (O. Eostrup), Karise (Y. A. 
Poulsen) og paa Imago af Procrustes coriaceus ved Hvalsø (Chr. 
Jensen). 
4. Cordyceps sphecophila (Ditm.) 
[Isaria sphecophila Ditm. i Sturms Deutsch. Flora, Pilze I, 115, Tab. 57: 
Cordyceps sphecophila Sacc. Syli. fung. II, 567. — Cordyceps Ditmari 
Quelet; Quelques espec. de champ. p. 330?] 
Det gule traadformede Stroma ender med et ægformet Hoved, 
Som er rødprikket af Peritheciernes Mundinger. — Stat. conidiojjJi. 
Lange, stive, sylformede, blegbrune Stromata, som paa Midten ere 
knudrede, med ellipsoidiske, brunlige Konidier. 
Paa ]^espa vulgaris, brydende frem af Thorax, Herlufsholm 
(O. Kostrup). 
