176 
der bider sig* en Dør gjennem Grenen ind til det indre Kammer. 
Saaret lukker sig derpaa ved Grenens Væxt. Hun lægger nu Æg, 
xlrbejdermyrer udklækkes, og disse aabne Døren paa ny; de runde 
Huller, der sees i Arfladerne skyldes dem. Senere lukke ogsaa 
disse sekundære Døre sig ved Træets Væxt, men nogle holdes dog 
meget længe, maaske altid, aabne for Myrernes Færdsel. Da 
M^Terne tillige gjennembryde Tværvæggene mellem Kamrene i Stæng¬ 
lerne, og ligeledes aabne Vej fra 
en Gren ud i dens Sideskud (se 
Fig. 1 E og C), saa dannes der 
et sammenhængende Eørsystem 
gjennem hele Træet fra Eoden til 
Kronens Grenender, fra hvilket 
Aabninger, der paa de tykke 
Grene eller Stammer til sidst 
formedelst Træets fortsatte Tyk- 
kelsesvæxt ligefrem blive lange 
Tunneler, føre ud til det Frie 
(Fig. 2). 
Foruden Myrerne fandtes der 
kun hvide Kermes i Kamrene. 
Om Grunden til, at Stængelen 
er lettere at gjennembryde i 
Furen end andensteds, kan jeg 
oplyse Følgende. De to afbildede 
Tværsnit (fra forskjellig Højde paa 
eet og samme Stængelled: Fig. 3) vise, at Karstrængene ere svagere 
indenfor Furerne og ikke slutte saa tæt sammen som i Stængelens 
øvrige Periferi — ganske som efter Schimper hos Cecropia. At 
Myrerne kunne trænge ind andre Steder i Furen end netop ved 
dens øvre Ende, viser Fig. lE; men udenfor Furen har jeg aldrig 
truffet nogen Arflade eller Indgang; heller ikke har jeg truffet 
nogen aaben, sekundær Indgang uden netop i en gammel Arflade, 
aabenbart fordi her er Vævet meget let at gjennembryde. 
Fig. 2. Triplaris sp. fra Las Trin- 
cheras i Venezuela. 
En tyk Gren (formindsket), i hvilken 
sees dels den axile Hulhed (paa Tvær¬ 
snit), nu noget excentrisk, dels Ud- 
gangsaabningen paa Grenens Side. 
