178 
Greu 5: Ubeskadigede vare Led 1 og 4—7; Ar med iiy Dør 
havde Led 3 og 9. 
Jeg har ogsaa truffet Grene med en Eække Led uangrebne og 
alle Skillevægge hele. Kamrene indeholde da løse, brune Rester af 
den indtørrede Marv. 
Af Slægten Triplaris kjendes c. 20 Arter. Huth har i sin 
„Sammlung naturwissenscdiaftlicher Vortrage“ III (1886) sammen¬ 
stillet nogle Citater af Meissners Monografi i De Candolles Pro- 
dromus og af Willdenows spec. plant. V., af hvilke fremgaar, 
at vistnok alle Arter have lignende, af stridbare Myrer beboede 
hule Grene. Hertil kan føjes f. Ex. An biets Ord i hans „Histoire 
des plantes”, 1775, II, p. 912; „Les fourmis se répandent en 
abondance dans rintérieur du trone, des branches et des rameaux 
de eet arbre {T. Americand), de maniére que lorsqu’on le frappe, 
ou qu’on le coupe, on est bientot tout couvert et vivement tour- 
menté, accident que j’ai éprouvé. Le seul parti, qu’on ait å prendre, 
pour s’en débarasser, est de se jetter dans l’eau”. Ogsaa Martins 
omtaler dette i sin „Reise in Brasilien”, III, 953. 
S c hi m per omtaler Slægten S. 23 i sit smukke Arbejde „Die 
Wechselbeziehungen zwischen Pfianzen med Ameisen im tropischen 
Amerika” (1888), men har ikke selv seet disse Træer. Han har 
modtaget Meddelelser om dem af to i Brasilien levende Mænd og 
af Prof. Ernst i Venezuela. Den sidste har sendt Grene af 
Triplaris Caracasana^ der ogsaa kaldes ^,palo Maria’’'", (maaske er 
min identisk hermed, skjønt Træets Form efter Beskrivelsen er 
forskjellig). Schimper har heller Intet fundet, der tydede paa Tilpas¬ 
ning til Myrer, og hans Beskrivelse stemmer i det Hele fortræffelig 
med, hvad jeg har iagttaget. Han udtaler den Mening, at naar 
Myrerne danne deres Indgang i den øvre Ende af Stængelleddene, 
maa Grunden vel være den, at de benytte Lenticeller, der kun 
findes i den øvre Ende. Jeg har Intet fundet, der tyder herpaa, 
maa tværtimod antage, at det ligesom hos Cecropia er denne 
øverste Dels særlige, naturlige Svaghed, der gjør den til et gun¬ 
stigt Angrebssted for Myrerne. 
