18 
Søernes Vegetation. 
Spredt hist og her i de sumpede Kærstrækniuger forekomme 
Søer, der baade hvad Dybde og Omfang angaar ere meget forskel¬ 
lige. Langs Kysten, i StaDarsveit, traf jeg desuden flere Steder 
Søer, der før have staaet i Forbindelse med Havet, men ere bievne 
afgrænsede fra dette ved opskyllet Sand. I Søerne optræder der i 
Keglen en ensartet Vegetation, der i de dybere Søer kun træffes 
langs Bredden. Selve Bredderne optages i Regelen enten af Mos¬ 
kær eller Starkær, af og til træffer man dog tørre og græsbevoxede 
Søbredder. 
Herhen maa ogsaa regnes de mange Smaapytter, der findes i 
Kærene, og Tørvegravene, der findes overalt. 
Vegetationen dannes af: 
Carex rostrata. 
Equisetuwi liniosum. 
Heleocharis palustris. 
Eriophorum angustifolium. 
Hippuris vulgaris. 
Menyanthes trifoliata. 
tSparga^iiuni minimum. 
IS. submuticum. 
Folygonum amphibium. 
CJiara fragilis. 
Potamogeton gramineus (hetero- 
yhyllus og graminifolius). 
P. filiformis. 
P. perfoliatus. 
Myriophyllum alt er ni flor um. 
M. spicatum. 
Ranunculus reptans. 
Batrachium paucistamineum v. 
eradicata. 
Callitriche verna. 
Af Mosser forekom; 
Amblysteyium giganteiim. A. scorpioides. 
A. exannulatum. 
1 de større Søer især findes tvdeliir fremtrædende Bælter 
Der findes nemlig langs Bredderne ofte sammenhængende, ring¬ 
formede Kørsumpe, hvis Vegetation er dannet af Carex rostrata, 
Heleocharis, Equisetuin, Eriophorum, Hippuris og Menyanthes. Af 
disse Planter forekomme dog Carex rostrata i størst Mængde og 
meget ofte er den her eueherskende. Equisetum optræder ogsaa 
undertiden eneherskende. Disse to Arter danne som Regel det 
Cfr. AVArming; Plantesamfund, p. 137. 
