og overalt med lignende Vegetation. Det er ikke altid de samme 
Arter af Blomsterplanter der optræde, men flere eller færre af de 
muler A og B (S. 28—29) anførte Arter forefindes altid. 
IL Fra de sidst omtalte Grusflader findes de jevneste Over¬ 
gange til Urene. Naar de spredte Stene, Lægiverne, blive større 
og tættere stillede, taber Fladen Griisfladens Karakter og maa op¬ 
fattes som en smaastenet Ur. Her spiller Grimmia hypnoidcs 
Hovedrollen uden dog at være liededannende. Ofte faa disse Steder 
et særeget Præg derved, at de i lige høj Grad karakteriseres ved 
de mange nøgne Stene, som ved den optrædende Grimmiavegetation, 
der enten er pletvis udbredt eller bugter sig i mange, uregelmæssige 
Grene mellem Stenene. Hvad de indblandede Planter angaar, maa 
der gøres Forskel paa den øvre og nedre Fjeldmark eller over og 
under 600 M. I den øvre Fjeldmark findes i Keglen kun Busk¬ 
lichener indblandede, som Cetraria islandica, Cladonia rangiferina, 
C. gracilis, C. uncialis, Stereocaidon denudatum, Solorina crocea, 
Alectoria ochroleuca v. cincinnata. Hovedrollen spille Cetraria og 
Cladonierne. Solorina crocea og Alectoria ochroleuca v. cincinnata 
anser jeg for karakteristiske for Fjeldmarken. Den første saa jeg 
kun højt til Fjelds; den sidste voxer ogsaa paa Lavlandet, i Lava¬ 
markerne, men er meget hyppigere i Fjeldene. Kun enkelte Fane- 
rogamer træffes; saaledes noterede jeg paa Snæfellsjøkel i en Højde 
af 650—700 M. kun enkelte Individer af Salix herhacea og Sih- 
haldia procumhens uden Blomst; højere oppe saa jeg kun et enkelt 
Individ af Aira alpina nær Snegrænsen (c. 1000 M.). Den havde 
grønne Blade og stod endnu med de visnede Blomster fra ifjor. den 
har sikkert nok kort Tid inden jeg var der (19. Juli) været dækket 
af Sne. 
Skorpelichenerne forholde sig paa samme Maade som Fane- 
rogamerne; de forekom yderst sparsomt paa Stenene i Fjeldmarkens 
øvre Del. 
I Fjeldmarkens nedre Del spille Fanerogamerne en langt større 
Kolle. Det er navnlig der, man træffer største Delen af Fjeld¬ 
markens Planter, som før ere opregnede (S. 28— 29). I Fjeld- 
