34 
i Fællesskab indblandede mellem hinanden, og da enten i lige 
Mængde eller den ene eller den anden er den overvejende. 
I Øst-Island optraadte denne Vegetation i alle Hovedtræk, som 
her er skildret. Jeg har i Øst-Isl. Veg. opført den som særskilt 
Formation. 
V. Paa fugtigt Grus og ved smaa Kilder findes smaa Puder 
af Philonotis fontana. I disse lysegrønne Mospuder finder man som 
oftest en eller anden Blomsterplante voxende, især ynde Cerastium 
trigynmn og Saxifraga rivularis disse Steder. Disse Mospuder 
svare til de længere nede forekommende Dier (se under Moskærene). 
I klimatisk Henseende er der en Forskel paa Fjeldene og Lav¬ 
landet. Da Temperaturmaalinger i Fjeldene mangle, er en nøjagtig 
Sammenligning ikke mulig. Saa meget kan dog siges, at Sne¬ 
smeltningsperioden i Fjeldene er meget mere langvarig. Mange 
Steder i de højere Fjelde varer den hele Sommeren igennem, 
paa hvilken Tid man saaledes kan træffe Planterne i et tidligt 
Vaarstadium. Vegetationstiden bliver gennemgaaende betydelig 
kortere i Fjeldmarken end paa Lavlandet. I den øvre Fjeld¬ 
mark i Nærheden af Snegrænsen bliver den mange Steder yderst 
kortvarig. De Steder, der først blive snefrie og senest blive 
snedækkede, hvor Planterne saaledes længst kan nyde Sommeren, 
ere ikke nogen gunstig Bund for Plantevæxt. Her menes de gru¬ 
sede og stenede Aaser; de ere i Sommertiden paa klare Solskins¬ 
dage udsatte for forholdsvis høje Varmegrader (jeg har maalt 40° C.), 
desuden siver Regnvandet hurtig bort fra deres Overflade til de 
lavere Steder. Lavningerne ere gunstigere stillede, skønt de senere 
blive snefrie; Vandet (Regnvand, Smeltevand) siver ned i dem fra 
de højere liggende Steder, og ved at afsætte sine Udvasknings¬ 
produkter er det medvirkende ved Lerlagenes Dannelse. Disse 
Lavninger ere derfor forholdsvis gunstige for Plantevæxten. 
Fjeldmarkens Forhold til andre Formationer. Fjeldmarken 
er sammenlignet med de andre Formationer mere uensartet. Den 
