40 
Levninger af den tidligere Jordbund, der før har dækket mindre 
eller større Partier af Klippehøjden eller maaske hele Højden; 
Grunden til, at disse Levninger have kunnet holde sig, maa søges 
deri, at Fugtigheden er større nær Mjrgrænsen end højere oppe. 
Vegetationens Tæthed er meget varierende. Fra den yderst 
spredte Vegetation, hvor man kun af og til ser spredte Plante- 
individer, er der en Trinfølge til en frodigere, aaben Vegetation, 
hvor Planterne i højere Grad end den stenede Bund karakterisere 
Stedet. Floraen paa de forskellige Holt bestaar overalt af næsten 
de samme Arter, og især er der stor Lighed til Stede, hvad de 
Arter angaar, der spille en mere fremtrædende Eolle. 
Hyppig forekommende ere: 
Dryas octopetala. 
Thymus Serpyllum. 
Silene acaulis. 
Fotentilla verna. 
Cerastium alpinum. 
Arabis petræa. 
Saxifraga cæspitosa. 
Juncus trifidus. 
Luzula spicata. 
L. multiflora. 
Alchemilla alpina. 
Poa glauca. 
Elyna Bellardi. 
Mindre hyppige: 
Carex rigida. 
C. vaginata. 
C. capillayis, 
Saxifraga hypnoides. 
S. oppositifolia. 
Viscaria alpina. 
Galium silvestre. 
Betula nana. 
Empetrimi nigrum. 
Vaccinium uliginosum. 
Draba incana. 
Equisetum pratense. 
Viola canina. 
Salix herbacea. 
Festuca ovina. 
Arenaria ciliata. 
Alsine verna. 
Adskillige enkelte Gange noterede Planter undlader jeg at 
nævne. 
Mosserne spille ikke nogen fremtrædende Eolle, dog fore¬ 
komme hist og her mindre Mospletter og srnaa Mospuder især i 
Fordybninger i Stenene. Disse Puder ere især dannede af Grimmia- 
Arterne, Andreæa petrophila , Tortula ruralis , Ceratodon pur¬ 
pur eus 0 . fl. 
