52 
sandet synes saaledes at staa i Forbindelse med dets Fattigdom paa 
Planter og Rigdom af Næringsstoffer, men ikke med Jordbundens 
Saltholdighed, der hæmmer deres Væxt. 
Strandeng. Hist og her findes Steder, der enten ved Højvande, 
ialtfald ved Springflod, eller af og til oversvømmes af Havet. Jord- 
bmiden er fugtig, leret eller sandet, og der er dannet et Vegetations¬ 
dække af Gramineer og Cyperaceer. Her forekommer Stellaria 
crassifolia i Mængde, i lave, blomstrende og opretvoxende Individer. 
Triglochin maritimus forekommer fortrinsvis her. Desuden træffes: 
Ranunculus reptans , R. hyperboreus , Heleocharis uniglumis, Tri¬ 
glochin paluster, Plantago maritima og Potentilla anserina. Ved 
Bu5ir forekom Juncus hufonius i stor Mængde paa en saadan Strand¬ 
eng. Ved Stakkhamar forekom Glyceria maritima pletvis udbredt i 
rigelig Mængde i en fugtig af Carex-kriQY og Gramineer bevoxet 
Strandeng. Glyceriapletterne vare ved deres blaagraa Farve afstik¬ 
kende mod den omgivende Vegetation. 
Urt emarken. 
Hertil regner jeg den Vegetation, hvor Urter, mest tokimbladede 
Blomsterplanter, spille Hovedrollen, medens Græsarterne enten ere 
af underordnet Betydning eller mangle helt. Naar disse helt mangle, 
er Jordbunden udækket mellem Plante-Individerne, men ses dog 
først, naar man tager Planterne til Side. Herfra findes der flere 
Steder jevn Overgang til Fjeldmarken. 
Jordbunden i Urtemarken er sædvanlig af mere findelt Sammen¬ 
sætning, leret Grus, Ler eller, paa visse Steder, Muld. Hvad 
Fugtigheds-Forhold angaar, egner den sig langt bedre for Plante- 
væxt end Fjeldmarkens grusede og stenede Jordbund. 
Urtemarken forekommer især paa Steder, der, i en eller anden 
Henseende, ere begunstigede. Begunstigelsen ligger dels deri, at 
Stedet er i Læ eller er beskyttet mod nævneværdige Forstyrrelser 
af Stenraset, dels deri, at det er gødet paa en eller anden 
Maade. 
