75 
Størrelse, undertiden af ret stort Omfang. Birken synes at fore¬ 
trække at voxe i Tuerne, skøndt den ogsaa træffes i Mellemrummene 
mellem dem. 
Herved kommer man næsten ufrivillig til at rejse det Spørgs- 
maal: Om Tuernes Tilstedeværelse staar i nogen Forbindelse med, 
at Birken voxer paa Stedet. Hovedspørgsmaalet bliver: Om Tuerne 
allerede have været dannede, da Birken indfandt sig, eller om de 
ere dannede efter den Tid, og da om Birken har havt nogen Ind¬ 
flydelse paa deres Dannelse og i saa Fald hvilken. Paa dette 
Spørgsmaal tør jeg endnu ikke give noget bestemt Svar, men 
da den tuede Lerbund nu findes meget udbredt som Kratbund, og 
endnu større Strækninger af den kunne betegnes som blottet Kratbund 
(Mostrækningerne), anser jeg det Umagen værd at drøfte Birkens 
mulige Indflydelse paa Tuedannelsen. 
Man maa antage, at Birken i alle Hovedtræk spiller den samme 
Rolle ved Tuedannelsen, som Planterne i Almindelighed, nemlig at 
foraarsage ujevn Udvaskning af Jordbunden, ialtfald medens den 
ikke helt er dækket af Planter, og at begunstige lokal Opsamling 
af Støv ved Lægivning. I denne Henseende synes Birken at kunne 
have større Betydning end de almindelige Urter, da den er større 
og voxer buskvis og saaledes er i Stand til at yde bedre Læ. 
Den tuede Kratbund findes altid paa det lavere Land neden¬ 
for Lien. 
Sumpet Kratbund er meget mindre udbredt. Man træffer dog 
indblandet i Krattene flere Steder mindre Myr med spredte Buske, 
der ved de mange raadnende Birkerødder vise, at Birken før har 
været mere tætvoxende. 
Undervegetationen. Birken danner, som ovenfor er fremhævet, 
rene Bevoxninger; paa faa Steder saa jeg indblandet en enkelt 
Sorbus eller Salix. Om Underkrat (Underskov) er der ikke Tale 
i Almindelighed, skøndt man kan træffe paa, især ved Krattenes 
Ydergrænse, Smaabuske af Betula nana c. 2 Fod høje. Som Under¬ 
vegetation er Lyngheden mest udbredt, dernæst kommer Græsmarken; 
