96 
En ny Lavastrøm er i Begyndelsen en fuldstændig Ørken, dens 
Overflade er i høj Grad ujævn, dels findes der dybe Kløfter i 
Mængde, dels større eller mindre Indsænkninger; selve Klippernes 
Overflade er desuden meget ofte grubet, som før er fremhævet. Fra 
det omliggende Land maa Planterne føres ind over denne Ørken, 
hvorved Vinden utvivlsomt spiller den største Rolle; Overførelse af 
Frø ved Fugle er ikke udelukket, men sandsynligvis næppe af stor 
Betydning. Vinden fører ogsaa Støv, mere eller mindre efter Om¬ 
givelsernes Natur, ind over Lavamarken, dette Støv aflejres i Sænk¬ 
ninger, Kløfter og Gruber, hvor det bliver Begyndelsen til en Jord¬ 
bundsdannelse. Da Sporer og Frø ogsaa føres med Vinden, aflejres 
de paa samme Maade som Støvet og sammen med det, hvorved 
Spiringen begunstiges, idet Støvet bidrager til at holde paa Fugtig¬ 
heden og yder Næringsstoffer. Tidlige Udviklingsstadier vil sand¬ 
synligvis se saadan ud, at de mere fremragende Partier af Klipperne 
optages af Skorpelichener, medens der i Gruber paa Klipperne og i 
Spalterne findes Mospuder hist og her. Mospuderne tiltage med 
Tiden og danne tilsidst Grimmiaheden, der beklæder store Partier 
af Lavamarkerne eller næsten helt dækker dem. Grimmiahedens 
store Betydning for Lavamarkerne er, at den danner Jordbund for 
de højere Planter at voxe i og holder paa Fugtigheden, idet Vandet 
jo meget hurtigere forsvinder fra Klippefladen end fra Mosdækket. 
Med Tiden indfinde sig forskellige højere Planter i Mosdækket og 
efterhaanden faa de Overhaand over Grimmiaheden og andre Sam¬ 
fund uddifferentieres gennem varierende Overgangsformer. Ud¬ 
viklingen gaar i Lavlandet hyppig i den Retning, at Grimmiaheden 
forandres til Lynghede og Slutningsvegetationen bliver Birkekrat. 
Paa visse gunstigt liggende Steder, mange af de skaalformede For¬ 
dybninger i den nævnte Banklava, er Udviklingsgangen en anden, 
idet der fra Grimmiaheden gennem forskellige Overgangsformer 
(undertiden Urtemark) uddifferentieres en Slutningsvegetation, som 
er Græsmark. At Græsmark fremkommer paa saadanne Steder, maa, 
som Ostenfeld har fremhævet (1. c. p. 252), skyldes de gunstigere 
Jordbunds- og Vandforsyningsforhold. 
