255 
videre blev en Del af Sydsjællands Søer og’ Moser undersøgt, og 
endelig blev jeg ved det mig i to Sommermaaneder i 1894 og 95 
tildelte S teen s trup ske Stipendium sat i Stand til at foretage 
større Rejser i Jylland, ved hvilke der blev anstillet en ret grundig 
Undersøgelse af Silkeborgsøerne og Gudenaaen omkring Silkeborg, 
Fjordene og Aaløbene langs Jyllands Vestkyst fra Ringkøbing og op 
til Nissum-Fjord; ligeledes bleve Partier af Vendsyssel (Hanstholm) 
og Viborgsøerne undersøgte. Uagtet disse Rejser ikke bragte nye 
Former frem for Dagen, hvad der i øvrigt heller næppe var at 
vente, bidroge de dog meget til at skaffe lidt mere Kendskab til 
Ferskvandsbryozoernes Forekomst her i Landet samt til at klare 
for mig selv de Livsbetingelser, der ere nødvendige for de for¬ 
skellige Former, ligesom de ogsaa i væsentlig Grad bidroge til, at 
mine Anskuelser om Artsbegrebet indenfor den meget vanskelige 
Slægt Plumatella i høj Grad fæstnedes. 
Der turde maaske være lidt Grund til at gaa ind paa den 
Maade, jeg har anvendt ved Indsamlingerne, da den er noget af¬ 
vigende fra den, som andre have fulgt. Ønskede jeg at undersøge en 
mig ubekendt Sø for Bryozoer, sattes et Net op i Søens Afløb, 
saaledes at dette maatte passere gennem Nettet, men de i Vandet 
værende Bestanddele bleve tilbage. Samtidig undersøgte jeg 
med et pelagisk Net Søens Overflade, helst fra Baad, men 
hvis dette ikke var muligt, da med et Kastenet. Det er jo vel¬ 
bekendt, at Bryozoernes Statoblaster paa Grund af deres luftfyldte 
Svømmering i Mængde stige op til Overfladen og drive om for 
Vind og Vove. I disse Net kom altsaa Statoblasterne, der som 
smaa sorte Prikker satte sig paa Indersiden, hvor de let kunde 
findes ved Hjælp af en Lupe. Havde jeg først fundet disse, da kunde jeg 
ogsaa være ret sikker paa, at de Bryozoer, hvis Statoblaster jeg saaledes 
havde indsamlet, fandtes som Kolonier i Søen, og var tillige i Stand 
til efter Antallet af svømmende Statoblaster at danne mig et Begreb 
om Søens Bryozorigdom. Det kommer da kun an paa ens Samler¬ 
duelighed, om disse Former blive fundne eller ikke. Som Bevis 
paa Methodens Brugbarhed kan anføres, at baade Lophopus og 
