268 
Denne Grænselinje, som Kraepelin drager gennem alle disse 
Former, alt eftersom de have smalle og lange eller brede og korte 
Statoblaster, kan vel have sin Berettigelse. Derimod kan man ikke nu og 
vil vistnok heller ikke senere kunne slaa alle Former med smalle Stato¬ 
blaster sammen til en Art og alle med brede til en anden. Den 
ovenfor omtalte Grænselinie adskiller, om man vil, Plumatella i to 
Underslægter, der hver indbefatter et Antal meget vel adskillelige 
Arter. 
Først længe efter, at jeg havde dannet mig en Opfattelse af 
Plumatella- Arternes Forhold til hverandre, lærte jeg Braems store 
Monografi at kende, og jeg saa da her, at han, rigtignok ad ganske 
andre Veje, var kommen til et lignende Kesultat som jeg og havde 
antaget just de samme Arter. Man kan selvfølgelig komme til en 
rigtig Opfattelse af Plumatella- Arterne ad en anden Vej end den 
at studere dem i stort Antal ude i Naturen, nemlig ved nøje at 
undersøge Lovene for Knopskydningen hos de enkelte Arter. Det 
er paa denne maaske nok saa sikre Maade, at Braem har kunnet 
udskille et større Antal Plumatella- Arter. 
I Følge Braem er den almindelige Engel for Knopskydningen 
hos Ferskvands-Bryozoerne den, at en Moderknop A frembringer 
en Døtreknop B, der atter selv bliver Moderknop for en anden 
Døtreknop C, denne for D o. s. v. Moderknoppen A nøjes nu ikke 
med at producere Døtreknoppen B alene, men kan ogsaa frembringe 
flere, der betegnes B lt B 2 , B 3 o. s. v., og som da indskydes mellem 
A og B, saaledes at den Knop, der betegnes ved den højeste 
Index, altid bliver A (Moderknoppen) nærmest. Forbindes alle 
Moder- og Døtreknopper ved Buer, faas et Skema for Knopskydningen, 
der ser saaledes ud: 
AB 2 B x c B C x C D. 
Det er fremdeles klart, at saafremt A hurtig producerer B, B atter 
C, denne D o. s. v., skyder Kolonien hen over Underlaget med Po- 
lypiderne meget langt fra hverandre; frembringer Moderknoppen efter 
sin 1ste Døtreknop selv en 2den, derpaa en odie, 4de o. s. v. (B lt 
