nien bliver altsaa ikke andet end „ein Complex dicht gedrångter 
radial sich verbreitender Zweige“. Forkorter man f. Eks. blot endnu 
mere de enkelte Grene paa PI. Jlabellum, Tab. IV, Fig. 48, vil der 
fremkomme en Koloni, hvis enkelte Cystider vokse sammen med 
hverandre, og hvis Cystidvægge altsaa blive til Septa i en fælles 
Legemshule. 
Hvorledes er nu Forholdet hos Lophopus? Ethvert Spor til Septa 
mangler i denne Kolonis Legemshule. Da Braem har vist, at disse 
hos Cristatella netop ere Resterne af Cystiderne, kunde det ligge 
nær at antage, at ethvert Spor af Cystiddannelse var forsvundet 
hos Lophopus. Forholdet er imidlertid et andet. Lophopus er 
netop i denne som i saa mange andre Henseender Mellemleddet, 
der fører fra Plumatella til Cristatella. Det var i Knopskydnings¬ 
zonen , at man maatte vente en Septadanuelse. Derimod op¬ 
træder i Midten af hver Lap altid den ovenfor omtalte Fure, 
der strækker sig længere eller kortere ned og deler Lappen i 
to Halvdele; i Midten af hver af disse Halvdele kan der under¬ 
tiden atter spores en ganske svag Indsænkning. Ovenfor blev 
det omtalt, at Knopperne i den allerforreste Række ligge særdeles 
tæt pressede op til hverandre. Det synes nu, som om Koloniens 
forreste Rand, hver Gang et større Antal Knopper er blevet dannet 
i den forreste Knopskydningslinie, sender en Fure ind imod denne 
Linies Midtpunkt, paa lignende Maade som et Septum vokser ind i 
en Crist.atella-YLo\om. Den saaledes dannede Fure skærer sig længere 
og længere ind, og samtidig rykke Furens Rande fra hinanden, 
hvorved de nu adskilte to mindre Lapper altsaa samtidig fjærne 
sig mere og mere fra hinanden. Netop ved at disse Furer opstaa 
og gaa ned gennem Knopskydningszonen, bliver der større Plads i 
denne til at strække sig til begge Sider, idet nemlig de to Sider 
paa de smaa, nylig frasprængte Lapper fra Begyndelsen af ere parallele 
men senere hen konvergere mere og mere; herved fremkommer 
netop Lappens vifteformede Udseende. Fra at have haft Formen 
| | faa de altsaa Formen v; samtidig hermed iagttages en Ud¬ 
videlse og Strækning i sidste Figurs to forreste Hjørner. Der er 
