18 
X" 
Del: paa Randen af alle de bageste Bugskinner, paa Sidefladerne 
af de bageste Rygskinner (navnlig de 2 sidste), findes tætstillede, 
stive, gule Børstehaar, der vende bagud. Et mere egnet Apparat 
til at feje Smuldet ud af Gangen med, naar Hvepsen gaar baglænds, 
kunde ikke ønskes. 
Lad os engang stille os hen ved Træet for at se den ved 
Arbejdet. Af og til kommer Smuldet vældende ud ad Aabningen, 
og vi se Bagkropsspidsen atter forsvinde ind i Gangen. Saaledes 
bliver det ved i Timevis, indtil Gangen har naaet en Længde af 
100—150 mm . Den udvider da den inderste Ende til en Celle ved 
at gjøre den bredere end Gangen, og endelig viser Hvepsen sit 
smukke Hoved i Aabningen. Nu ved vi, hvor vidt den er: don 
første Celle er færdig; thi Gangen selv er for smal til, at den i 
denne kan vende sig, og først naar Cellen er færdig, lykkes det. 
Vi kunne nu vente snart at se den flyve ud efter Bytte, der er 
ingen Tid at spilde, naar Vejret er godt. Den smutter lige ud og 
forsvinder for Øjet. Kort efter kommer den tilbage med Byttet i 
Munden, lydløst flyvende, og gaar lige ind i sin Gang med stor 
Hast. Havde vi ikke haft Øjet fæstet paa Aabningen, vilde vi slet 
ikke have bemærket dens Komme, saa hurtigt og lydløst gaar det 
til, og Gangen maa have været aaben, siden den kunde gaa lige 
ind. Ethvert lille Træk i dens Øptræden er af Interesse, som vi 
skulle se. Har den bemærket vor Nærværelse, bærer den sig 
ganske anderledes ad. Den gaar ikke lige ind i Gangen, men holder 
sig svævende i Luften foran Aabningen med Vingerne fladt ud til 
Siderne, ved sin Holdning, den svage Summen og den gule Tegning 
meget lig en Syrphus. Tilsidst sætter den sig, gaar søgende om¬ 
kring Hullet uden at gaa ind, som om den ikke kunde finde Ind¬ 
gangen — den forstiller sig. Kommer den hen lige foran Ind¬ 
gangen, gaar den forbi, flyver saa til Siden og sætter sig snart hist, 
snart her. Sagen er tydeligt nok den, at den frygter for at for- 
raade sin Boligs Beliggenhed. Ved den mindste Bevægelse fra vor 
Side flyver den op og sætter sig i Nærheden paa et Blad af en 
Busk eller andetsteds, i Solskinnet. Den pudser sine Antenner og 
