31 
synes mig tvivlsom, thi den er grundet paa Formen af Ende- 
segmentet (som lios Crossocerus Tb. er fladt, hos Coelocrabro Th. 
er rendeformigt), men dettes Uddannelse staar, som vi have set, 
A Sammenhæng med Redebygningen og afgiver næppe gode Slaigts- 
karakterer. Jeg beholder dog denne Inddeling i Mangel af nogen 
bedre, og den fyldestgjør for saa vidt vore Krav, som den adskiller 
de træ- og jordbyggende Arter. 
1. Subg. Hoplocrabro Th. 
1. Crossocerus (Hoplocrabro) quadrimaculatus Fabr. Spin. — 
Blepharipus pauperatus Lep. 
Hos Hunnen er Pygalfeltet kort, bredt og fladt; Fortarserne 
ere svagt cilierede, Tibierne stærkt tornede. Kroppen næsten uden 
l i 
Behaaring. Mandiblerne mejselformige, afrundede i Spidsen, uden 
Tænder. 
Arten flyver i Juli og August, mest i Sandegne. Jeg saa den 
flyve meget hurtigt, med en afbrudt, uregelmæssig Flugt, søgende, 
om langs Sandvolde og krybe ind i Huller, men dens Rede søgte 
jeg forgjæves. At den bor i Sandet, kan der ikke være Tvivl om. 
I Litteraturen findes kun lidt om den. Perris (1840, p. 407) 
mener, at den lever parasitisk hos andre Gravehvepse. Fabre 
(1856, p. 139) saa den tage Muscider. Schenck (1857, p. 51) 
fangede „<J in altem Holzwerke, 5 im Sande in Erdlochern“. Hans 
to Citater af andre (p. 50) gjengive de to nævnte Anskuelser om 
dens Levevis: „O. 4-maculatus nimmt Zweiflugler, z. B. Anthomyia 
scalaris u , og lidt nedenfor: „Blepharipus pauperatus Lep. soli 
parasitisch leben“. 
2. Subg. Coelocrabro Th. 
Herhen høre alle smaa Crabroner med rendeformigt Pygalfelt. 
De Arter, hvis Levevis er kjendt, bygge Rede i Træ og Stængler, 
og vi tør, efter Pygalfeltets Form, vente, at det ogsaa gjælder for 
de øvrige Arters Vedkommende. Hos en Del af Arterne ere Bag- 
