60 
stille sig lidt skeptisk over for den; der kan være saa mange Kilder 
til Fejltagelse, og netop i Insektbiologien ere vi saa vante til, at 
Fantasien løber af med Iagttagerne, at vi maa have udførligere 
Meddelelser, gjentagne Undersøgelser, for at fæste Lid til et saa 
overraskende Forhold. (At man senere hos Bembex har truffet noget 
saadant, er en Sag for sig; denne Gravehveps nærmer sig i sin 
Bygning paafaldende til de sociale Hymenopterer.) Der foreligger 
nyere Iagttagelser, som imidlertid ikke ere komne til min Kundskab; 
saa vidt jeg af et Referat tør slutte, gaa de ud paa, at Hvepsen 
lægger Ægget paa den første Flue i Cellen, og at dette udklækkes 
saa hurtigt, at Larven er udviklet, inden Cellen er ble ven helt for¬ 
synet. Saaledes maa vi ogsaa kunne tænke os, at Fejltagelsen er 
fremkommen, ligesom at Meddelelser om Fodring af Yngelen hos 
andre Hymenopterer stamme herfra. At Arten fanger Fluer, er 
ofte blevet iagttaget: Latre i Ile: Hist. nat. Cr. Ins. XIII, p. 313, 
Kirby og Spence: Introd. 1, p. 263 angive „mindre Fluer u , bl. a. 
Stomoxys calcitrans ; C urtis: Br. Ent. angiver Musca vomitoria , 
S huekar d (1837, p. 205) siger: „den tager Dipterer, navnlig 
Muscidæ “. Go ure au (1839, p. 540) iagttog den ifærd med at 
fange Byttet. Han saa den i større Antal, den 6te September, paa 
temmelig frisk Kogødning, hvor’ der havde forsamlet sig en talrig 
Flok af forskjellige Slægter og Arter af Fluer, bl. a. Lucilia mused 
4 
og Sepsis. Mellinus tog kun én Art, saa vidt han kunde se, Musca 
corvina (Malq.). Naar en af disse kom og satte sig, saa man 
Mellinus nærme sig til den, langsomt, næsten krybende, indtil den 
kun var i en Afstand af 10—15 mm ; den styrtede sig da over Byttet, 
greb det i Halsen med Kindbakkerne og om Kroppen med Benene 
og bar det bort med sig i Luften. Det syntes, som om Byttet 
skulde bevare en Rest af Liv, for at den skulde kunne bruge det; 
kom den til at dræbe det helt, lod den Liget blive liggende. Den 
angreb aldrig de smaa Sepsis, som spadserede om, viftende med 
Vingerne. Undertiden styrtede den sig paa en Lucilia cæsar, 
men den opdagede strax sin Fejltagelse og trak sig tilbage igjen. 
Han bemærkede ikke, at den stak sit Bytte, og er tværtimod over- 
