181 
Tagrørets Skud ere dernæst meget fastere og mere forvedede 
end de lakunøse, svampede og let brækkelige Skud af Sump- 
Kogleax; de have solidere Styrkevæv og brækkes vanskeligere. 
Naar Tagrørstængler dø bort, er det kun de øverste Dele af 
de lodrette Skud, der dø; Grunddelene forblive levende i større eller 
mindre Udstrækning, bærende Sideskuddene, og paa denne Maade 
vil en Tagrørbestand være i Stand til at voxe højere og højere op i 
Vandet, udfylde dette mere og mere med levende og døde Plantedele. 
Ved disse store Masser vil Tagrøret langt bedre end Sø-Kogleax, 
hvis Assimilationsskud dø bort lige ned til Rodstokken og der efter¬ 
lade et kredsrundt Ar (Fig. 6), kunne udfylde de ferske Vande, og 
det er let forstaaeligt, at det i disse morfologiske Forhold har et 
vigtigt \ aaben overfor Scirpus lacuster o. a. Arter. I forskjellige 
Søer, f. Ex. særdeles smukt i Lyngby Sø, har jeg seet faste, sejge, 
sammenhængende Masser, der opfyldte Søen næsten til Overfladen, 
og som ere dannede af Tagrørets talløse, over hverandre byggende 
Skuddele. Sligt vil aldrig kunne ske med Kogleax, der i det højeste 
vil danne et Lag paa Bunden af Vandet 1 ). 
Naar Tagrøret saaledes har fyldt Vandet op, og forraadnende 
eller hensmuldrende organiske Dele tilligemed uorganiske, af Vind 
og Vand hidførte Dele yderligere have udfyldt og tilberedt Bunden, 
saa at denne og Dybden ere bievne passende for andre Arter, ind¬ 
vandre saadanne i større eller mindre Mængde, og Kjær danne sig. 
Kjærene agter jeg ikke at omtale her, men derimod kunde 
der siges et Par Ord om andre Sumpplanter, som findes hist og 
her, men ikke nær spille den Rolle, som de nævnte. Til Land¬ 
siden af Tagrør-Bæltet slutte sig følgende: Equisetum limosum , 
Slum latifolium, Acorus, Butomus , Sparganium ramosum, Glyceria 
spectabilis , Baldingera arundinacea — saaledes at forstaa, at de 
findes paa saadanne lavere Dybder, som frembyde sig paa nævnte 
Steder, men forøvrigt kun, hvor Forholdene tiltale hver især af dem. 
Fremdeles mange andre, som gaa mere eller mindre ud i Vand. 
O Yderligere om Tagrørets Skudbygning vil findes i Botan. Tidsskrift, 
Bd. 21, 1897 (Warming, Skagens-Exkursionen). 
