187 
ved Vand af c. et Par Metres Dybde fra det øvrige, som er i fast 
Forbindelse med Landjorden. 
Maaden, livorpaa Hængesækdannelser kunne opstaa, er forskjellig, 
mindst vistnok en tredobbelt. 
I Litteraturen vil man finde følgende omtalt: fra Bredden af 
en Dam eller Sø brede Vandmosser {Sphagnum-knitr, Hypnum flui- 
tans, H. giganteum og andre Arter) sig ud over Vandet, flydende i 
det; man seer dem, f. Ex. ved Bøllemosen ved Skodsborg, fylde de 
rolige smaa Vige belt med et grønligt Dække ( Sphagnum riparium 
o. a.), Andre Planter med Flydeævne bjælpe med til Dækkets Dan¬ 
nelse, f. Ex. Calla palustris, bvis Kimplanter, Rbizomer og smaa 
Formeringsskud i stor Mængde findes ved Bøllemosens Bredder. 
Tilsidst bliver Dækket saa fast og tæt, at andre, ikke flydende 
Planter kunne fæste Rod paa det, og at Mennesker tilsidst kunne 
vandre paa det; Grunden er gyngende, den bviler fremdeles paa 
Vandfladen, men Vandet vil naturligvis med Tiden blive fortrængt 
dels af de opløste, bundfældte Plantedele, dels derved, at selve 
Dækket bliver tykkere og tykkere og synker dybere og dybere. 
Paa en anden Maade kan ifølge Meddelelse af Prof. C. V. Prytz 
en Hængesæk dannes, nemlig ved Bredden af Aaløb, idet det rin¬ 
dende Vand udbuler Bredden, æder sig ind under Plantedækket 
og bortfører Jorden. 
En tredie Maade bar jeg iagttaget i Skarrid- og i Lyngby Sø. 
En tæt Vegetation af Kogleax eller af Tagrør bar naturligvis tæt 
sammenvævede Rbizomer; disse kunne danne et tæt Dække paa 
Bunden af Vandet, som ofte synes ret fast for den Aare, der 
stikkes ned til Bunden. Det kan nu bænde, at Vind og Bølgeslag 
eller maaske andre Kræfter løsrive Vegetationen fra Bunden; særlig 
maa jeg fremhæve Isen som formentlig en vigtig Kraft, bvad Prof. 
C. V. Prytz bar gjort mig opmærksom paa, navnlig vil den vel virke, 
naar den er tyk og de øvre Lag smælte bort, bvorpaa Resten 
brækkes itu og stiger tilvejrs, medførende de indefrosne Plantedele, 
f. Ex. Skud af Tagrør og Kogleax. Dette skeer vist især let, naar 
Bunden er dyb Mudder, og maaske skeer det kun paa saadanne 
