til den, men der bruges jo heller ikke Line. Ejendommeligt er det, 
at den ved Island gaar ind paa meget lavere Vand, end ved Ev- 
ropas Kyster. Rimeligvis gaar den om Vinteren ud paa dybere 
Vand. 
At denne Rokkes Forekomst ved Island hidtil har været en 
Hemmelighed for Naturforskerne, synes jeg er lidt underligt, især 
da de islandske Fiskere have kendt den i længere Tid og givet den 
et Navn, ja nogle af dem i det mindste have haft den rigtige Op¬ 
fattelse af den som en særskilt Art. Af de Forfattere, som have 
skrevet om islandske Fiske, er Grøndal den eneste, der nævner 
„nåskata“. Han har hørt det hos Reykjavik-Fiskerne, men antaget 
det for et af Skadens (R. batis) islandske Trivialnavne, og i sine 
„Pisces Islandiæ“ *) anfører han det som saadant. Derimod træffer 
man Navnet „ Raja fullonica u hos Olavius, Mohr, Faber og 
Grøn dal, men allerede Krøyer og sanere Lilljeborg have 
fremhævet, at Fabers „ Raja fullonica u er identisk med Raja 
radiata Don. Det samme er ogsaa Tilfældet med Mohrs R. Ful- 
lonica, og den Rokke, som Olavius omtaler under samme Navn 
(Økonom. Reyse i gennem Island I. S. 80), bliver vistnok ogsaa 
R. radiata. 
For Tiden kender man altsaa 3 Rokkearter ved Island, nemlig: 
1. Raja batis L. i si. skata, stifliskata. 
Synon. R. (major og vulgaris) dorso non aculeato. E. Olaf- 
sen, Reise igennem Island, I. 359, og Gaimard, Voyage en 
Islande, II. 283. — R. vulgaris , Olavius op. cit. S. 79. — 
R. vulgaris maxima , Mohr, Forsøg til en islandsk Natur¬ 
historie, S. 54. — R. batis, Faber, Fische Islands, S. 33. 
2. Raja radiata Don. isl. tindabikkja, lotaska, gaddaskata. 
Synon. R. aculeata, E. Olafsen, op. cit. I. S. 359; Gai¬ 
mard op. cit. II. S. 283. R. clavata, E. Olafsen op. cit. II. 
O En Liste over islandske Fiske i Aarsberetn. fra Islands Naturhist. 
Foren. (Skyrsla um hib islenzka nåttiirufræbis fjelag, 1890 — 91, 
Reykjavik 1891.) 
