353 
med de florala eller något senare uppstå vegetativa skott i stor 
mångd, „sannolikt“ som flata vegetationspunkter antingen på sidan 
om eller nedanfor den florala regionen, • hvilka ge upphof åt blad 
uixehis till hoger ocli till vånster. Str. polyanthus syntes i det 
våsentliga forhålla sig på liknande satt. 
Huru grodden ar bygd hos Chirita kånner man ej. I alla 
handelsei låtei C h. hamosa oss lattare forstå den genomgripande 
reduktionen hos Streptocarpus och darrned afven dennas forhållande 
i ofligt. Huru ytterligt stamspetsen hos Chirita hamosa under 
langa tider tråder tillbaka for sina sidobildningar, hafva vi sett. 
Ja infor man vår figur n:o 2 med Hielschers figur 2 på tab. I, som 
visar grodden hos Str. polyanthus, kan man ej undgå att frapperas 
af den slående likhet de visa i det terminala partiet. Steget från 
den forrå till Streptocarpus- typen forefaller i detta afseende sanner- 
I < 
ligen ej stort. 
Huru nåra de bågge typerna i sjålfva vårket stå hvarandra, 
visar forekomsten afven inoin Cfønfø-slåktet af arter utaf den uni- 
bifoliata typen. Och an mer, afven en del caulescenta arter kunna 
dårjåmte upptråda i denna senare form; så Chirita hamosa. Jag 
anfor hår in extenso Clarkes beskrifning. „ Gh. hamosa var. y 
unifolia; caule 5—30 mm., apice unifoliato, 1—5 floro. Chirita sp. 
n:o 31, Herb. Ind. Or. Hook. f. et T. Thoms. — An planta reverå 
(ut Streptocarpus polyantha ) aphylla? Inter Cyrtandraceas piures 
species quoad magnitudinem polymorphae sunt; sed haec var. uni¬ 
folia forsan bona species est“. (Clarke, Cyrtandreae pag. 129). 
Att denna karaktår icke behofver innebåra en åtskilnad till 
arten, dårpå tyda åfven tvånne i hårvarande musei herbarium fore- 
fintliga individ af Chirita hamosa *), forsåvidt som de formedla 
ofvergången till varieteten. Det ena af de tvånne nedersta bladen 
(hjårtblad?) år nåmligen ett kraftigt ortblad, medan det motsatta 
visar sig blott som ett 2 mm. långt, smalt fjåll, och vidare år 
0 Chirita hamosa K. Br., Hab. Mont. Khasia, Regio tropica. Alt. 4—5000 
ped. Coll. J. D. H. et T. T. — Herb. Ind. Or. Hook. fil. et Thomson. 
Vidensk. Meddel, fra den naturh. Foren. 1897. oq 
