i Forbindelse med, at de ingen Hviletid behove, men erc istand 
til at spire, saasnart Kapslerne springe op; jeg har saaledes saaet 
Fro af forskjellige Pilearter (f. Ex. Salix viminalis, angusti- 
folia, repens, cinerea), dels i Jord dels i Vand, og alle¬ 
rede efter 1 — 2 Dages Forlob have Frdbladene været udviklede; 
ved at opbevare Froene nogen Tid for Udsaaningen varer del 
længere inden de begynde at spire, ogWichura*) angiver endog, 
at de allerede ved at gjemmes 10—12 Dage aldeles tabe deres 
Spireevne; dog har jeg faaet Fro af Salix angustifolia til 
at spire efter at have havt dem opbevarede en Maaned, men 
efter længere Tids Forlob synes det heller ikke at ville lykkes. 
Wichura angiver endvidere Froene af Popler og Ælme, som 
dem der, næst Pilene, spire hurtigst. Man kan vel altsaa, for 
disse Planters Vedkommende, neppe antage Muligheden af, at 
deres Fro kan have henligget spiredygtige siden 1815, og det 
samme gjælder om saa mange andre og navnlig om de Kurv¬ 
blomstrede, der ogsaa spille en Hovedrolle i Lersoens Vegeta¬ 
tion, da deres Frdes Livsvarighed, efter Daubeny**), i Gjennem- 
snit kun skal være 8 Aar. 
Hvad dernæst Vedligeholdelsen ved Knopskydning angaaer, 
da synes der at være mere, der taler for en saadan Mulighed 
hvad de fleraarige og specielt de træagtige Planter angaaer. Man 
har mange Exempler paa, hvorledes Planter i lang Tid kunne 
friste en tarvelig og ubemærket Tilværelse, naar enten de over¬ 
jordiske Dele stadig blive tilintetgjorte, eller Lys og andre nod- 
vendige Betingelser mangle for deres videre Udvikling. Man har 
oftere bemærket, at Planter efter mange Aars Forlob atter ere 
komne frem paa samme Sted, hvor de forhen have voxet, og hvor 
de imidlertid have vedligeholdt sig ved underjordisk Knopskyd¬ 
ning. Th. Uartig***) fortæller, at de unge Aspetræer, der ofte 
*) Uebersicht der Arb. der Schlesischen Gesellschaft etc. im Jalir 1856 S. 56. 
**) Bot. Zeit. 1857. Nr. 52. 
***) Vol Ist. Naturg. der forsti. Culturgew. Deutscblands. S. 429. 
