17 
de andre ere sandsynligvis vildtvoxende hos os; hvorimod de 
let kunne være oversete, tildels af den Grund, at flere af hine 
Arter forst senere ere erkjendte og opstillede. 
For Størstedelen af de i Lersoen voxende Planters og navnlig 
for Pileskovens Vedkommende bliver det saaledes efter min Me¬ 
ning hoist usandsynligt, at de skylde en forhenværende lignende 
Vegetation deres Tilværelse, og vi maae derfor sbge Oprindelsen 
til samme i en senere Tilforsel, det være af Fro eller knopskydende 
Plantedele. 
Her maa jeg strax omtale en Omstændighed, som ved fbrste 
diekast synes at give den forønskede Oplosning paa den Gaade, 
hvorfra den frodige Pileskov i Lersoen hidrorcr, nemlig at der i 
en Række af Aar for Soens Udtørring aarligen blev tilfort en 
Mængde Pilegrene* til Faskiner, som anvendtes til Dækning af 
den omgivende Dossering; man kunde nu antage, at disse Ris 
vare drevne ud i Vandet, sunkne tilbunds og holdte ilive der, indtil 
Soen udtorredes, hvorefter de vare begyndte at spire; men jeg 
kan af tiere Grunde ingenlunde antage, at Lersoens Pileskov er 
fremkommen paa denne Maade. For det første skulde man 
isaafald troe, at Pilene navnlig fandtes i Nærheden af Randen, 
hvilket netop ikke er Tilfældet; endvidere har jeg, uagtet megen 
Eftersøgning, ikke kunnet finde en eneste Pileqvist spiret paa 
denne Maade i Lersoen, men derimod havde alle de undersbgte 
Exemplarer, baade af Pile og Popler, tydelig Pælerod og havde 
aabenbart Charakter af at være fremkomne af Fro, ligesom jeg 
ogsaa erindrer, at de i 1852 i Lersoen fremkomne unge Pile 
ganske havde samme Udseende og Fordeling som de, der ere 
fremkomne i det sidste Aar i den udtørrede St. Jorgensso, hvor 
i det hele en ganske lignende Vegetation havde udviklet sig i 
Sommer, som forste Aar efter Lersoens Udtørring, og af Pile 
fandtes netop endel af samme Arter, som i Lersoen ere hyppigst, 
nemlig Salix alba, vi min al is, amygdalina, au ri ta og 
cinerea, samt Populus pyramidalis, alle med stærkt ud- 
2 
l 
