20 
getation blottede, endnu fugtige, biode og frugtbare Dynd, der 
let kunde fastholde Froene. 
Det med Ror bevoxede Parti stod derimod flere Aar efter, 
og tildels endnu, under Vand, hvorved kun Sumpplanter og Vand¬ 
planter kunde komme til Udvikling her. 
Den Hurtighed, hvormed Pilefroene spire, hvilket allerede 
ovenfor er omtalt, og overhovedet de unge Planters raske Væxt, 
hvorved de allerede i det forste Aar kunne opnaae 1' Høide, har 
vel især bidraget til den næsten eneherskende Rolle, som disse 
Planter have overtaget flere Steder i Soen. 
Hermed er imidlertid ikke alle Vanskeligheder bortryddede, 
navnlig hvad Pilefamilien angaaer. Det er nemlig almindelig an¬ 
taget, at Pilenes Forplantning ved Fro skeer meget vanskeligt; saa- 
ledes siger Th. Uartig*), at Pile og Popler meget sjeldent frem¬ 
bringe modne Fro, og han erindrer kun engang at have seet en 
Mængde Frøplanter af Pile komme frem ved Selvsaaning, men 
som forsvandt næste Aar. Herved maa jeg dog bemærke, at jeg 
ikke alene mange andre Steder end i Lersoen , har truffet Frø¬ 
planter af Pile, men at jeg ogsaa med stor Lethed har faaet alle 
de Fro af forskjellige Arter til at spire, som jeg i nogenlunde 
frisk Tilstand har udsaaet i Vand eller Jord; derimod har jeg 
hos visse Arter, hvoraf her i Landet kun findes Hunplanter, f. Ex. 
Salix Smit hia na og S. undulata, aldrig kunnet finde Fro i 
Kapsferne, og disse Arter forekomme heller ikke i Lersoen, 
skjondt de begge voxe tæt derved og navnlig den forste i stor 
Mængde, ligesom overalt ved Gjærder; kun 1 Exemplar af 
S. Smithiana har jeg seet i Lersoen, men det kan maaskee, 
ligesom det eneste forekommende Exemplar af S. acutifolia, 
hvoraf vi kun have Hanplanter, bedst forklares ved at være frem¬ 
komne af en Gren fra Risgjærdet; herfra anseer jeg ogsaa Salix 
*) p. a. St. 
