21 
fragilis at hidrore, da den ikkun findes umiddelbart langs 
Dosseringen; men for alle de andres Vedkommende maa jeg 
derimod antage en Opvæxt af Fro. Rigtignok kjender man af et 
Par af disse Arter kun det ene Kjdn her i Landet, nemlig af 
S. angustifolia kun Hunplanter, af S. cuspidata kun Han¬ 
planter; men hvad den forste angaaer, da har jeg i en Mængde 
Kapsler, som jeg samlede af alle de 3 Exemplarer, som findes 
i Lersben, funden talrige spiredygtige Fro, som altsaa, hvis man 
ikke vil antage en Parthenogenesis hos Planterne, enten maa 
forudsætte Hanblomsters Tilværelse, eller Befrugtning af en anden 
Pilcart, hvilket jo, efter Wimmer, meget hyppigt finder Sted. 
Skjondt den omtalte Art har et meget ejendommeligt Habitus, og 
meget bestemte Characterer, staaer den dog i begge Henseender 
næsten midt imellem S. viminalis og S. repens, af hvilke 
Wimmer ogsaa anseer den for en Rastard, og i saa Tilfælde bliver 
dens Forekomst ikke mærkelig, da de 2 omtalte Arter ere til¬ 
strækkelig hyppige i Omegnen. Vanskeligheden for S. cuspi¬ 
data vilde ogsaa falde bort, naar man med Wimmer betragtede 
den som en fragili-pentandra, eller, for den i Lersben voxende 
Forms Vedkommende, dog snarere for en viridi-pentandra. Her 
maa jeg dog endnu bemærke, at de ikke sjelden forekommende 
androgyne Rakler") ogsaa muligvis kunne foraarsage en uventet 
Formering. 
For Flertallet af de i Lersoen voxende Pilearters Vedkom¬ 
mende, har det ingen Vanskelighed med at forklare, hvorfra 
Froene hidrorte; saaledes findes i den gamle Pilehæk, der til 
alle Sider omgiver Lersoen (udenfor Dosseringen), talrige Exem¬ 
plarer af Salix alba, vi ri dis, viminalis, amyg d alin a, 
*) Saadanne har jeg fundet hos S. cuspidata i Lersoen, hos S. alba v. 
vitellina ved bygten, og S. cinerca og aurita flere Steder; i England 
er endog iagttaget en hermaphrodit Salix capræa (Gardener Chronicle 
1857). 
