3 
Snudens eller «Sværdets*) Længde fra dets Spidse til 
Ojehulen. 485 Mm. 
Underkjævens Længde fra dens Spidse til Bagenden 
af Overkjævebenet. 265 — 
Fra Ojehulen til Gjællelaagets Bagrand. 165 —170 — 
Hojden af den længste Rygfinnestraale. 700 — 
Brystfinnernes Længde. 290 _ 
Bugfinnernes Længde. 560 — 
Halefligenes Længde i lige Linie. 430—475 — 
Afstanden mellem deres Spidser. 500 — 
Næbets (Sværdets) Brede over Spidsen af Under- 
kjæven. 21 — 
Dets Hojde samme Steds. 15 — 
Den benede Ojekapsels Tværmaal. 59 — 
Den flade Pandes Brede. 85 — 
Det vil heraf ses, at Sværdet eller Næbet, regnet til den 
bageste Ende af Overkjævebenet ( Maxillaire , Cuv.) — hvilket 
Punkt falder lidt bagved Ojehulen — er mere end dobbelt saa 
langt som Underkjæven, regnet til det samme Punkt; at det 
endvidere indeholdes omtrent 4*/2 Gange i Totallængden, naar 
denne regnes til et Punkt midt imellem Halefinnens to Spidser, 
men lidt over 5, hvis man antager, at Sværdet forst begynder umid¬ 
delbart foran Ojehulen; at Afstanden fra denne til Gjællelaagets 
Bagrand indeholdes ikke fuldt 3 Gange i Sværdets Længde, naar 
denne bestemmes paa den sidst anforte Maade. Dets Brede 
over Spidsen af Underkjæven indeholdes 23 Gange i denne dets 
Længde. Rygfinnens slorste Hojde er næsten lig med Hovedets 
fulde Længde, som indeholdes c. 3 1 /® Gange i den fulde Total¬ 
længde. Brystfinnernes Længde er omtrent to Femtedele af Ho¬ 
vedets og over det halve af Bugfinnernes, som indeholdes om¬ 
trent 4 l /a Gange i Totallængden. Ojets Tværmaal er godt to Tre¬ 
djedele af Pandens Brede, en Tolvtedel af Hovedets Længde. 
Sværdet (Næbet) har en nedtrykt-trind, afrundet Form; 
dets Hojde (over Spidsen af Underkjæven) er tre Fjerdedele af 
1 * 
