14 
Hvor vidt man vil kunne holde denne, — der under Formen 
T, albidus ligesom Histiophorus gladius ogsaa er kjendt fra den 
nordamerikanske Ostkyst saa langt mod Nord som Cap Cod, — 
ude fra de i Middelhavet og det indiske Hav forekommende 
langnæbede Tetrapturer, maa overlades til fremtidig Undersogelse, 
ved hvilken man dog formentlig vil være berettiget til at gaa ud 
fra den Forudsætning som den sandsynligere, at der i Virkelig¬ 
heden kun kjendes to Arter af lavfinnede rundnæbede 
Sværdfiske med Bugfinner: de to fra Middelhavet beskrevne. 
Hvor vidt denne Slægt eller Underslægt, Tetrapturus Raf., 
som vel egentlig er at betragte som den centrale eller mest 
typiske i hele Familien — som den, navnlig i T. betone ^ mindst 
modificerede eller ((differentierede« Typus, den sig fra Stamformen 
mindst fjærnende o. s. v. — bor holdes sondret fra Histiophorus 
(s. str.) Cuv. Val., er maaske tvivlsomt. I Bugfinnernes Bygning 
er der, som ovenfor vist, næppe nogen væsentlig Forskjel, og 
hele Benbygningen synes at være aldeles den samme, i Mod¬ 
sætning til Xiphias , hvor den er ikke saa lidt forskjellig. Der 
synes da ikke at blive andet tilbage end den hoje og den lave 
Rygfinne, en Forskjel, som maaske endda hos yngre Individer 
er mindre tydelig. Ved at sammenligne Hovedet af den ovenfor 
omtalte atlantiske Tetrapturus med lige store Hoveder eller Sværd 
af ægte Histiophorer ( H . orientalis o. s. v.), finder jeg dog den 
Forskjel, at medens Tandbevæbningen hos disse fortsætter sig 
helt op paa Siderne og i den yderste Del paa hele Oversiden af 
det fuldkommen afrundede Næb, er dette hos Tetrapturen mere 
nedtrykt, nærmende sig noget til det tveæggede, og Tandbevæb¬ 
ningen meget svagere og finere, ikke fortsættende sig op paa 
dets ovre Side, men begrænset af en skarpt udpræget Linie, 
svarende til Næbets Sidekanter. Nu vide vi rigtignok af Poeys 
Udmaalinger af 7 Tetrapturus- Sværd (1. c. p. 242—43), at deres 
Form, navnlig hvad Forholdet mellem det lodrette og vandrette 
Tværmaal angaar, kan variere en Del hos forskjellige Exem- 
plarer af samme Art, som det synes uden noget bestemt Afhæn- 
