45 
meget lidet; Schacht 1 ) omtaler det meget loselig; lidt udfor¬ 
ligere behandles det af Nicolai 2 ), men et storre Arbejde om 
denne Genstand have vi ikke. 
Det er ogsaa kun en meget ringe Litteratur, som behandler 
Korkdannelsen paa B1 ade ne. Hanstein («Baumrinde») omtaler 
vel den saakaldte Saarkork, men det er ikke den, jeg har gjort 
til Genstand for nedenslaaende Undersøgelse; Schacht («Pflanzen- 
zelle») taler ligeledes kun om Saarkork, og naar Bladene om 
Efteraaret falde af Træerne, dannes der som bekendt en Kork¬ 
hinde, der dækker over Saaret, hvad Mohl allerede har vist. 
Areschoug 3 ) derimod omtaler Tilstedeværelsen af normal Kork 
paa forskellige Træers Knopskæl; dette er den eneste Afhandling 
om Bladkork, jeg har kunnet finde, og jeg vil nedenfor atter 
komme til at omtale den. Endnu kan jeg nævne, at Stahl i 
Slutningen af sin Afhandling om Lenticellerne («Bot. Zeitg.» 1873, 
S. 616) taler om smaa, lenticellelignende Korkpuder paa ned¬ 
faldne Bladstilke af forskellige Træer. Da jeg ikke har sét dem, 
kan jeg intet sige om dem. 
Det kan ikke undre os at finde Kork paa saadanne Blade, 
der fungere som Knopskæl, thi et Korklag vil jo aabenbart bi¬ 
drage til at gore Dækket over de yngre Dele af Knoppen mere 
fast, vandtæt og uigennemtrængeligt; alligevel er der mange 
Træer og Buske, hvis Knopskæl ikke danne Kork, som f. Eks. 
Acer , Fraxinus o. a. 
Noget mere uventet træffe vi Korken paa almindelige Lov¬ 
blade; men vi kunne alligevel ikke undre os saa meget derover, thi 
af Petersens ovennævnte Undersøgelser have vi lært, at urte- 
agtige Plantedele ogsaa kunne besidde Kork. Vi skulle nu i det 
folgende stifte Bekendtskab med et Par Tilfælde, hvor vi netop 
Schacht: Der Baum, 1860. 
2 ) Nicolai: Wachsthum d. Wurzel, 1865. 
3 ) Areschoug: «0m den innra byggnaden i de tradartade våxternas 
knoppfjall"; sé Lunds Universitets Aarsskrift for 1870, tome VII. 
