46 
sé saadanne Lovblade besidde en ikke ubetydelig og smukt ud¬ 
viklet Kork 1 ). 
Inden jeg gaar over til de mere detaillerede Undersøgelser, 
skal jeg meddele nogle almindelige Bemærkninger om Bladkorken. 
Man vil i Regelen kun finde dette Væv udviklet paa Blade, der 
blive siddende flere Aar paa Grenene. Derfor træffe vi den hyp¬ 
pig paa Planter fra de varmere Klimater, f. Eks. flere Ficus - 
Arter o. a. Det er næsten altid Bladstilken, der beklædes 
med Kork, kun i faa Tilfælde har jeg truffet det anderledes. 
Det er ofte hele Bladstilken, der beklædes af Korken, undertiden 
strækker den sig endog lidt ud paa de ophojede Ribber paa 
Bladpladens Underside; men hyppig optræder Korken paa en 
ejendommelig, meget uregelmæssig Maade i Form af Pletter og 
Striber, der senere flyde sammen og danne et sammenhængende 
Korklag. (Om Korkdannelsen hos Æsculus, Euphorbia , Anthurium 
og Dammara sé nedenfor). 
Som Eksempler paa Planter, der have fléraarige Blade uden 
Kork, kan jeg nævne Clavija og Theophrasta- Arter, der da til 
Gengæld have overmaade stærkt fortykkede Epidermisceller, 
hvilket i endnu hojere Grad er Tilfældet med mange Loran- 
thaceer. 
Alle de Planter (Æsculus undtagen), som jeg har benyttet 
til mine Undersøgelser, ere fra den nye botaniske Haves Vækst¬ 
huse, og Undersøgelsen er anstillet i Januar—April Maaneder. 
Mest regelmæssig og smuk har jeg fundet Korken paa Blad¬ 
stilkene af J/oz/a, Ficus , Viburnum og Franciscea , og jeg skal 
derfor begynde min Fremstilling med disse. 
*) Der kan altsaa findes Kork paa Stængel, Rod og Blad, og det vilde 
være interessant ogsaa at paavise den paa et Trikom; den vilde da 
rimeligvis være at soge paa de mægtigere Former heraf, paa Emer- 
genserne; det eneste Tilfælde, jeg har undersogt, Tornene hos Ribes 
(jrossularia, frembod ingen Kork; Stængelkorken dannes her meget 
dybt i Vævet og gaar hen under Tornene. 
