49 
Franciscea eximia. 
(Fig. 4.) 
Ligesom hos den nys beskrevne Viburnum dannes Korken 
hos Franciscea eximia i Bladstilkens Epidermis, hvis Celler, der 
ere temmelig tyndvæggede, forend Tangentialdelingen strække sig 
i tangential Retning og deles radialt, derpaa strækkes i radial 
Retning og deles tangentialt. Den fdrste Væg, der indleder den 
egenlige Korkdannelse, halverer som sædvanlig Cellen; de ovrige 
Vægge opstaa stedse noget excentrisk og folge efter hinanden 
saaledes, at den anden Væg opstaar enten centrifugalt eller cen¬ 
tripetalt, den tredie Væg i Almindelighed centripetalt, men jeg 
har dog set Tilfælde, hvor den opstod i den mellemste af de tre 
ved de to forste Cellevægge dannede Celler, og naar dette var 
Tilfældet, dannedes den fjerde Væg centrifugalt i Forhold til den 
tredje; opstaar den tredje Væg derimod centripetalt (i Forhold 
til den fdrste), dannes ogsaa de folgende paa samme Maade. 
Er Kutikulaen paa Epidermiscellerne kun tynd, er den til 
Gengæld udstyret med overmaade nydelige, ophojede, forgrenede 
Linier, som vi ogsaa andet Steds have lært dem at kende 1 ). 
Juanulloa aurantiaca. ' 
(Fig. 5 og 11.) 
Hos alle de ovenfor beskrevne Planter saa vi Korken op¬ 
træde konstant enten i Epidermis eller i fdrste Cellelag der¬ 
under; hos Juanulloa aurantiaca derimod, hvor Korken ligeledes 
dannes paa Bladstilken, træffe vi en mærkelig Afvigelse, som vi 
ogsaa ville genfinde hos mange af de efterfølgende Exempler. 
Her dannes Korken nemlig snart i Epidermis og snart i fdrste 
Lag derunder, ja er den ret kraftig, kan den endog gaa dybere 
ned. Udviklingen er centripetal, og der er intet at bemærke 
’) Sé Molil: oVermischte Schriften«, Tab. X, Fig. 27; IX, Fig. 5, 6; 
Vil I, Fig. 13, 18. Schacht: «Bau einiger Pollenkorner«, Pringsh. 
Jabrb. II, Tab XVI, Fig. 13, 14, 15. 
4 
