250 
Foruden disse Emergenser forekommer der paa Frugtknuden 
éncellede Haar af en ret mærkelig Bygning; de ere nemlig for¬ 
neden næsten kugleformig opsvulmede; dog bæres denne Op¬ 
svulmning af en betydelig snævrere Stilk (o: den umiddelbare 
Forlængelse af en Epidermiscelle), medens den foroven lober brat 
ud i en lang, traadformet, i Spidsen lidt kugleformig oppustet 
Forlængelse. Disse Haar ligne saaledes i boj Grad dem, Weiss 1 ) 
fandt hos Aquilegia , kun ere disse sidste i Almindelighed to¬ 
cellede. 
Hos visse Ranunculus-Arter (Trib. Echinella ) ere Smaafrug- 
terne som bekendt piggede. De faa Iagttagelser, jeg har an- 
stillet, vise, at de maa betragtes som Emergenser, da de opstaa 
ved Delinger i de subepidermale Cellelag. 
7. Glaucium 
(fulvum og corniculatum ). 
Slægten Glaucium har adskillige Gange været Genstand for 
Undersdgelse i Retning af dens Haardannelser (sé Weiss), 
men mærkelig nok ere de Trikomer, som forekomme paa visse 
Arters Frugtknude, endnu ikke undersogte. Jeg har beskæftiget 
mig med Glaucium corniculatum og fulvum og kan meddele fol- 
gende. 
Frugtknuden hos G. corniculatum er besat med lange, slanke, 
A 
tiltrykte Haar, som vende Spidsen hen imod Arret. De anlægges 
derved, at en Epidermiscelle strækker sig radialt og tangential- 
deles ved tre å fire Vægge; allerede fra forste Færd af bojer 
Ha armodercellen sig hen imod Arret, og paa et noget senere 
Stadium optræder der Radialvægge i de nederste Dotreceller, 
hvorved Haaret altsaa paa et gennem Basal partiet lagt Tværsnit 
viser sig beslaaende af flere jævnsides liggende Celler; de ovre 
Celler i Haaret deles derimod ikke radialt, og et Tværsnit af 
Haarets Spids viser derfor kun én Celle; Længdevæksten skér 
M Weiss: Die Pflanzenhaare, S. 560. Fig. 418—24. 
