265 
var et Nektarium af en noget lavere Udviklingsgrad end hos 
Hib. cannab. Tangentialdelingerne i Kanalens Epidermis og det 
underliggende Lag vare nemlig udeblevne, Hulen var langt fra 
saa stor, ofte neppe videre end selve Kanalen, og Haarene som 
Folge heraf langt færre i Antal. 
De omtalte Nektariers Eksistens har været kendt meget 
længe, men da jeg hverken hos Martinet eller Reinke har 
fundet nogen anatomisk og organogenetisk Bearbejdelse af dem 
udfort eller omtalt som foretagen af andre, har jeg ikke villet 
tilbageholde mine Iagttagelser herover. Delpin o 1 2 ) omtaler Nek- 
tarier paa Underfladen af Bladenes Midtribbe hos Urena r ep anda , 
Hibiscus syriacus og andre Arter af disse Slægter, men har kun 
undersogt torrede Eksemplarer og angiver intet af Interesse om 
dem. 
15. Sambucus nigra. 
Sambucus nigra har ofte ved Basis af Bladstilken, men sid¬ 
dende paa Stængelen, et Par smaa linjeformig-kolleformede Le¬ 
gemer, som i en vis, kortvarig, yngre Periode af deres Liv 
secernere en sod Saft. Disse Legemer, der altsaa kunne be¬ 
tegnes som Nektarier, opfattes af Forfatterne paa forskellig 
Maade. 
Doll 9 ) siger saaledes: «Nebenblåtter fehlend oder fadenformig»; 
fremdeles (FI. v. Bad.): «Blatter nebenblattlos oder mit fad- 
lich-warzenformigen Rudimenten von Nebenblattern versehen». 
Ascherson 3 ) siger: «Nebenblatter klein, driisenartig oder feh¬ 
lend ». 
Wydler 4 ) kalder dem Akselblade, som ende i Kirtler. 
Endlicher 5 ): «foliis . . . basi bistipulatis vel biglandulosis». 
1 ) Delpino: Bullet. entom., VI. 
2 ) Doll: Rheinische Flora, 1843, S. 440, og Flora von Baden, lli, 1862, 
S. 987. 
3 ) Flora Mark Branden C. 1864, S. 266. 
4 ) Kleinere Beitråge; Flora 1860, S. 460. 
5 ) Genera plantarum, S. 569. 
