290 
ledes som det er antydet i Tegningen. Basaltpartier af lignende 
Udseende og med samme Klovningsretning findes, som anfort, 
flere Steder i Stranden, og hertil kommer endnu, at de sojle- 
formede og paralellepipediske Stykker, hvori Basalten ved denne 
Klovning, i Forbindelse med en svagere lodret derpaa, er delt, 
aldeles ikke ligne dem, hvori en lodretstaaende Gang i Reglen 
er spaltet paa Grund af Sidestenens Indvirkning. Det er ofte 
Tilfældet, at en Basaltgang viser sig tydeligere ude i Vandet 
end paa Strandeng hvor den dækkes af Sten og Sand; men 
enten man betragter den jærnholdige Basalts Fortsættelse ude i 
Vandet fra Strandbredden, eller man gaar tilfjelds for at faa en 
videre Udsigt, er der intet, der minder om en Gang, tvertimod 
ser man fra det overste af «Rousen» 1S ), at Basalten, der inde¬ 
holder Jærnet, breder sig ud til en halvmaaneformet Flade ude 
i Vandet. Hertil kommer endnu, at hvis Jærnet fandtes i en 
mere eller mindre lodret Basaltgang, var der et Slags Sandsyn¬ 
lighed for, at der blandt de Idse Basaltstykker oppe i «Rousen» 
maatte findes nogle, der indeholdt Jærn; men i den Retning, 
opad, er der hidtil ikke fundetSpor af Jærn, tvertimod: vil man 
soge lose Jærnstykker eller jærnholdige Basaltstykker, maa man 
soge til Siderne. Det er forovrigt kun til den ene Side, mod 
Vest, at det hidtil er lykkedes at finde lose Blokke af gedigent 
Jærn og jærnholdig Basalt. Den storste Afstand fra det fast¬ 
siddende Jærn, i hvilken jeg fandt de sidste, er 2500 Fod. At 
disse Blokke kun findes Vest for Jærnet, har maaske sin Grund 
i Strdmningsforholdene der ved Kysten. Det Sporgsmaal, om 
den Basalt, der indeholder Jærnet, er en Gang eller et Lag, vil 
imidlertid neppe kunne loses, forend dybe Sprængninger blive 
foretagne; thi paa Grund af den stærke Klovning af Basalten og 
det dækkende Lag af Rullesten og Grus vil det neppe være 
muligt at finde Grændsen for Gangen, hvis det virkelig er en 
13 ) «Rouse» kalde de Danske i Gronland de nedskredne Klippeblokke ved 
Foden af Fjeldene. 
