294 
efter Hjemkomsten let kunne tydes som fremmede «bollformede» 
Partier, hvad de ikke ere. Kommer nu hertil, at Basalten i 
Nærheden af Jærnet bliver storkornet, porphyritisk, og optager 
nogle i Basalten ellers sjeldne Mineralier, som «Troilit», «Spinel», 
«et hisingeritlignende Mineral» og Graphit, saa bliver en mulig 
Feiltydning let forstaaelig. At de af Dr. Nauckhoff omtalte 
eukritagtige Bjergarter virkelig kun ere Basalt, der paa Grund af 
de ualmindelige kemiske Kræfter, der ved deres Dannelse have 
været virksomme, have faaet et andet Udseende, og for Masse¬ 
analysen (Bauschanalysen) en forskjellig Sammensætning, staar 
for mig, der har iagttaget det paa selve Stedet, udenfor al Tvivl; 
og disse eukritagtige Partier ere heller ikke altid ved en Rust¬ 
hinde adskilte fra den almindelige finkornede Basalt, der danner 
Hovedmassen af »Gangen«; tverlimod, jeg har flere Haandstykker, 
hvor Overgangen fra »Eukrit« til almindelig Basalt er tydelig, 
ja selv i mikroskopiske Præparater (Slipprof) er den paaviselig. 
Den af Dr. Nauckhoff omtalte Breccie, der danner «sprick- 
fyllnader i basaltgången«, er kun et ubetydeligt Overfladeforhold, 
der i Tidens Lob er opstaaet ved, at Basaltgrus er faldet ned i 
Revnerne i Basalten og der bundet sammen ved Jærnilte, og 
berettiger aldeles ikke til den Slutning, Professor Nordenskiold 
har draget deraf (selv har han jo ikke set det), at der sammen 
med det gedigne Jærn skulde findes Rullesten («pebbles») af 
Basalt eller «Eukrit« i Basalten 17 ); heller ikke har dette For¬ 
hold det ringeste at gjore med de Stykker af Basalt (thi efter 
Dr. Nordstroms Analyse er det jo virkelig Basalt), der findes 
indleirede i de store Jærnblokke, dertil er Forholdet altfor 
inderligt og aldeles ikke »apparently»; det viser de mange 
17 ) Quarterly journal 1. c. S. 44 og Post och Inrikes Tidningar, 1871, 
Nr. 255. Det Basaltlag, eller om man vil, den Basaltgang, .hvori 
Jærnet findes, har forovrigt ikke den fjerneste Lighed med en Tuf, 
og endnu fjernere er Ligheden med en fra oven fyldt Kloft, saaledes 
som det antydes i de her citerede Afhandlinger. 
