301 
han af et urent Materiale har efter Kiselsyremængden indfort 
8,59 pCt. af et amorft Dekompositionsprodukt, og endvidere har 
bestemt Svovlmængden ved Tab, virkelig tilstrækkelig til at af- 
gjore dette Sporgsmaal? Ved Oplosning i Saltsyre og ved Op- 
hedning i Brint forholder dette «Troilit*» sig som Magnetkies. 
Hertil maa dog bemærkes, at disse Reaktioner ikke kunne være 
aldeles afgjorende, da noget af Jærnet er iltet. Hvis det virkelig 
skulde bekræfte sig, at dette Mineral er Troilit, er det altsaa 
forste Gang at dette er paavist som forekommende her paa Jor¬ 
den; thi selv Dr. Nauckhoff nærer jo ingen Tvivl om, at det 
er Basalt, hvori den findes. Hvad dernæst det hisingeritlignende 
Mineral og Spinellerne angaar, da gjore de hverken fra eller til 
i dette Sporgsmaal, thi det forste skal jo være et Dekomposi¬ 
tionsprodukt, efter Professor Nordenskidld af Jærnet, efter 
Dr. Nauckhoff af Troiliten, og de sidste ere neppe fundne i 
Meteoriterne. 
Jeg kommer nu til de af Dr. Nauckhoffs Analyser, som 
Professor Nordenskiold har tillagt en saa stor Betydning, at 
han for deres Skyld har forandret sin Opfattelse af de af ham 
fundne Jærnmasser fra at være et Fald af Jærnmeteorer til at 
være Dele af en stor Meteorit, hvis Grundmasse bestod af Eukrit. 
I min Fremstilling af mine Undersøgelser paa Stedet har jeg 
anfort, at Basalten i Nærheden af det udskilte Jærn antager et 
andet Udseende, bliver storkornet, porphyritisk og optager de 
ovennævnte Mineralier (af hvilke Dr. Nauckhoff ikke stærkt 
nok har fremhævet Grafiten), kort sagt: den henpeger paa, at 
ualmindelige stærke kemiske Kræfter have været virksomme; men 
er det saa besynderligt, at Bjergarten paa et Sted, hvor der har 
dannet sig et saa ualmindeligt Mineral som gedigent Jærn, har 
et fremmed Udseende? Kommer nu hertil, at mere eller mindre 
forvittret Jærn gjennemkrydser Basalten, vil man kunne forstaa, 
at et saadant Stykke Basalt, der er omgiven af en Rusthinde, 
let faar et fremmed Udseende, som naturligvis er «mycket olik 
