302 
basaltens nastan blanka aflossningsytor« 33 ), og derfor, naar man 
ikke paa Stedet har været opmærksom paa dette Forhold, efter 
Hjemkomsten kan tydes som et i den almindelige finkornede Basalt 
indleiret fremmed Parti. Hovedsagen er den geognostiske Under¬ 
søgelse paa Stedet og ikke nogle Analyser af de Haandstykker, 
der have det mest forskjellige Udseende. At disse «bollformede 
partier« og «omho!jar» kun ere lokale Forandringer i Basalten, 
og ikke ere breccie- eller conglomerataglige Partier deri, staar 
for mig som utvivlsomt, og det har derfor ogsaa mindre at be¬ 
tyde, om de virkelig have en eukritisk Sammensætning. Den 
mikroskopiske Undersøgelse viser ganske rigtig, at Bjergarten 
ved Jærnet har et fra de paa fjernere Punkter tagne Prover 
forskjelligt Udseende; saaledes er «Basis» meget fremtrædende i 
enkelte Præparater, medens den næsten er usynlig i andre, og 
endelig spiller Jærnet, Grafiten og «Spindlerne« atter i andre 
en saa fremtrædende Rolle, at det ikke er noget Under, at 
wBauschanalysen« giver et forskjelligt Resultat, naar den an- 
stilles paa de Varieteter, der ere mest forskjellige. I sin Helhed 
tyde imidlertid en Række mikroskopiske Præparater af denne 
Bjergart, naar der tages tilbørligt Hensyn til de fremmede Mine- 
ralier, der her ere tilstede, ikke paa, at de Mineralier, der ere 
de vigtigste, nemlig Feldspathen og Augiten, skulle være for¬ 
skjellige fra dem, der forekomme i enhver anden storkornet 
Basalt. Det er ogsaa kun Feldspathen, der skal være forskjellig; 
men, jeg tillader mig at gjentage mit Sporgsmaal fra «Troiliten»: 
ere virkelig disse Analyser tilstrækkelige til at afgjore det? 
Hvilken Sammensætning har f. Ex. (»Basis«? og vilde Kiselsyre- 
mængden ikke stige, naar det var muligt at fradrage de Stoffer, 
der ikke have noget med Bjergarten som «Basalt« at gjore? 
Det er væsentligst paa Grund af den ringe Kiselsyremængde, at 
Feldspathen bestemmes som Anorthit, og herfra gaaes der saa 
over til at erklære Bjergarten for at være eukritisk. Anorthiten 
2S ) Nauckhoff, 1. c., S. 8. 
