304 
nickelhaltigt jernoxidmineral, som tillika år nåstan absolut kalk- 
och kiselfritt, kånner man icke» 24 ). 
Ovenfor har jeg fremsat de rent geognostiske Grunde, der 
efter min Opfattelse absolut tale for, at Jærnet tilhorer den 
Basalt, hvori det findes, og jeg skal nu til Slutningen kun an¬ 
tyde, hvorledes jeg har tænkt mig, at det ad tellurisk Vei kan 
være fremkommet paa dette Sted. Jeg har yttret, at Jærnet 
enten maatte være fort op med Basalten eller ad kemisk Vei 
udskilt i den, og det er sandsynligt, at begge disse Virkninger 
have understottet hinanden. Den store Forskjel mellem Basaltens 
og Jærnets Vægtfylde forekommer mig nemlig ikke at umulig- 
gjore en saadan Oprindelse; thi hvem véd, hvilken Consistens 
Basalten har haft, da den brod frem, og desuden henpeger et 
andet Minerals fuldstændig analoge Forekomst et andet Sted i 
den grønlandske Basalt paa, at Sligt maa kunne ske; thi kun 
dette Minerals kemiske Sammensætning er det, der forbyder at 
tilskrive det en meteorisk Oprindelse, hvad ellers dets gaadefulde 
Forekomst berettiger det ligesaa meget til som Jærnets ved 
Blaafjeld. Dette Mineral, der forovrigt ikke endnu er noiere 
undersøgt, er en nikkelholdig Magnetkies, der forekommer i en 
10—16 Fod bred Basaltgang ved IgdlokunguaK i Waigattet 25 ), 
tildels som smaa Korn og runde Kugler, men navnlig som en stor 
Klump, der sidder midt i Gangen og hvis synlige Dimensioner 
ere: Længde 10 Fod, Brede 5 Fod og Tykkelse 4 Fod, saa at 
den altsaa i det mindste har et Volumen af 200 Kubikfod og en 
Vægt af omtrent 28000 Kilogram 26 ). Basalten i denne Gang, 
der forovrigt er en Del forskjellig fra Basalten ved Jærnet, 
navnlig er den meget mere olivinholdig, bliver her, ligesom der, 
24 ) «Redogorelse», S. 1068. 
25 ) «Vidensk. Meddel, fra den naturh. Forening i Kjobenhavn*, 1874, S. 88. 
26 ) Havde Professor Nordenskiold, da han besogte dette interessante 
Sted (»Redogorelse« S. 1070), haft Tid til at undersoge, hvorfra de 
Kiesboller, der «voro ånda till 3 å 4 fot i genomskårning, klotrunda 
och lågo losa i sanden, straxt invid en basaltgang* hidrorte, vilde 
han have fundet, at de vare Rullesten fra denne Magnetkiesmasse. 
