310 
Naar undtages, at der rundt om i phykologiske Værker 
findes Bemærkninger om rode Alger, Protococcus- eller Plcuro- 
coccus- eller Palmella- Arter, af hvilke nogle muligvis snarest 
hore herhen, navnlig de, der omtales fra Svovlkilder, er der, saa 
vidt jeg ved, ingen Undersøgelser over Rodfarvning, ved hvilke 
de her omhandlede Bakterier spille en Rolle, bleven publiceret 
for en Menneskealder efter, i 1873. De rodfarvede Monader 
bleve tidligere regnede med til Dyreriget, og muligvis findes der 
derfor i zoologiske Værker Afhandlinger eller Notitser om dem. 
Nu blive de, og med Rette, flyttede over til Bakterierne. 
1873 iagttog E. Ray Lank ester (XII) Rodfarvning af for- 
raadnende dyriske Dele, som om Sommeren henstode i Krukker 
med Ferskvand i det histologiske Laboratorium i Exeter College; 
ligeledes bleve de mod Lyset vendende Sider af Krukkerne bedæk¬ 
kede med de samme farvende Masser. Han kalder Farven «fine 
purple-red», sammenligner den med Rodvinens og Ferskenens 
og med det Bundfald, man ser paa Væggene af Rodvinsflasker, 
og finder, at den skyldes en Bakterie, som han, ubekjendt med 
de tidligere Undersøgelser, kalder Bacterium rubescens, «the peach- 
coloured Bacterium«; men denne Bakterie optræder efter hans 
Mening under de mest forskellige Former, er i morfologisk Hen¬ 
seende en ren Proteus, ganske som Kalksvampene; Storreisen 
ligger imellem 1 /«oooo og Vaooo Tomme, eller mere; og medens 
nogle Individer ere kugleformede eller «biscuit-shaped»» eller 
ellipsoidiske eller stavformede, ere andre traadformede eller 
naaleformede; medens nogle ere frie, ere andre indhyllede i 
secernerede klare Slimmasser; medens nogle ere homogene, ere 
andre ligesom delte i Rum eller Kamre eller ere kornede, nogle 
med 1, andre med mange Korn i sig; medens nogle ere 
ensformet («diffust») farvede, have andre specielle stærkt farvede 
Partier, andre begge Dele; kun den «aciculare» (egenlig tyndt 
tenformede i begge Ender tilspidsede) Form er set i Bevægelse, 
frit svømmende i Vandet, ellers vare de ubevægelige, samlede i 
Klumper, i Kjæder (rosenkransformede eller cylindriske, alt efter 
