365 
morke Ender bagud, omkring en mellem de to Kugler liggende 
fælles lille Axe. 
Bevægelsen. Denne Organisme ses næsten aldrig i Ro, 
i alt Fald i de Vanddraaber, der ikke i meget lang Tid have 
været under Mikroskopet. Med den mest rivende Fart skyder 
den ben over Synsfeltet i mere eller mindre krummede Baner; 
man ser den sjeldent standse og hvile sig en Stund som Okens 
Monade og de fleste andre Bakterier; den er ganske bestemt 
den af de her behandlede Organismer, som bevæger sig med 
slorst Hurtighed; undertiden samle de sig, ligesom Bakterierne 
ofte gjdre det, om en eller anden Gjenstand, en Algetraad eller 
lignende, eller holde sig uden synlig Grund i en bestemt Stribe 
tvers hen over Synsfeltet — som i en Slags «Mæ!kevej» — og 
opfore der den mest overstadige og lystige Dands. Under 
uendelig Roteren paa et Sled ser man undertiden en og anden 
bevæge sig med en saadan Hurtighed, at man næppe kan se 
den uden som en lille sort Prik. De rotere om deres Axe 
ganske som Bakterierne, og det samme Exemplar drejer sig, 
idet det vedbliver at bevæge sig i den samme Retning, ofte 
vexelvis til den ene og den anden Side. Under Bevægelsen er 
den morke Ende i Regelen bagest, dog kan den ogsaa være 
Forende. Exemplarer, som ere i Deling, have en mere uor¬ 
dentlig Bevægelse; Roteringsaxen tager efterhaanden af i Længde 
i Forhold til den Axe, der gaar fra Side til Side, idet Exemplaret 
under Delingen voxer i Bredde; men denne <« 1 i 11 e *» Axe bliver 
ved at være Roteringsaxen, og man ser da snart den ene Ende 
af deri lange Axe, snart den anden vende opad, og Bevægelsen 
bliver mere tumlende og ravende; ogsaa har jeg set Exemplarer 
liggende paa Objektglasset og snurre rundt paa en Plet om den 
Axe, der staar lodret paa saa vel den lille (den egentlige Rota- 
tionsaxe) som paa den store. Jeg har undertiden set Spor af 
Cilier (rimeligvis er der flere korte), efterdi Smaalegemer, som 
komme i Nærheden af en af Kuglerne, pludselig sættes i en 
Bevægelse, der slrax efter ophorer. Men det har hidtil hverken 
