368 
hojre Side af Figurgruppen 6, Tab. VIII, til en B. alba (X, Fig. 7), 
.if hvilken man jo ogsaa kan finde meget korte Exemplarer, 
ynes umaadelig ringe. Farven af Plasmaet er den samme, 
Kornene de samme, Tykkelsen den samme; man behover jo kun 
at lade Monaderne voxe og afrunde deres Ender lidt mere for at 
faa B. alba ud af dem; thi til Skillevægge se vi direkte lige saa lidt 
Spor hos den ene som hos den anden, skjont B. alba ganske 
sikkert har saadanne. Men Sporgsmaalet er: voxe de lange 
Stavmonader virkelig ud, runde deres Ender af, tverdele sig og 
afkaste tillige deres Cilier, som de jo dog bære endnu, selv om 
deres Bevægelser ellers ere bievne meget mere adstadige og 
sindige end de meget mindre (og yngre?) Kugiernonaders? For¬ 
holde de sig altsaa ganske som Sværmsporer for Beggiatoaerne? 
Og ere M. Warmingii og M. erubescens da Sværmsladier af 
B. arachnoidea ? Dette Sporgsmaal kan jeg ikke besvare; men 
da man, som det synes, har et Forbillede for en noget lignende 
Udvikling i Bcggiatoa mirabilis og dens Kim, er jeg dog ikke 
utilbøjelig til at svare bekræftende. Men i saa Fald gaar den 
hele Monas sulfuratum-Gruppe ind som en selvstændig Art. — 
Alle de i det Foregaaende nævnte Organismer (paa et Par 
nær) ligne hverandre i, at de i sig indeslutte Korn af en ejen¬ 
dommelig Beskaffenhed, som ere stærkt lysbrydende med en 
rodlig eller hvidlig Midte og en meget mork Omkreds. Disse 
Korn maa efter Cohn i alt Fald for en Del være Svovlforbin¬ 
delser, og de nævnte Organismer maa derfor antages at ligne 
hverandre i et eller tiere væsentlige Punkter i deres Ernærings¬ 
processer. De ere: Monas Okenii , (Spirillum violaceum ), Ophido- 
monas sanguinea , Monas gracilis , Monas vinosa med tilhorende 
Former (M. sulfuratum m.), Spirillum Bosenbergii , Clathrocystis 
roseo-persicina , Merismopedia littoralis , Beggiatoa alba og arach¬ 
noidea og maaske B. mirabilis med Kim samt Monas Mulleri og 
fallax. I mere uegentlig Forstand slutte sig hertil nogle Amober. 
1 de forraadnende Kystprodukter forekomme naturligvis ogsaa 
mange Ainober. At beskrive og benævne dem vil sikkert være 
