379 
hovedet Bakteriernes Form-Mangfoldighed at kjende, og hvad 
Betydning der kan tillægges Formen. Alt hvad der findes af¬ 
bildet under Fig. 14 i de forskjellige Grupper (A — G) bor ganske 
vist henfores til den; man tinder den tykkere og tyndere, i 
Regelen 0,6—1,3 p tyk; man finder den med den V-formede 
Vinding, som allerede Muller tildeler den, og med en langt 
stejlere Skrue, saa at den bliver næsten ret (Ehrenbergs 
Vibrio prolifer ?), med en Skruehojde af 3-—10,5 p og en Dia¬ 
meter, som er fra 3 /4 til c. 1 /io af Hojden; man finder den med 
1—2 Vindinger (2 er sjeldent) og derfra ned til smaa Brud¬ 
stykker af Vindinger, og alt dette maa jeg fore sammen; det er 
mig ikke muligt at holde disse Former ude fra hverandre, og 
man finder ofte store Variationer i Skruens Form i det samme 
Selskab, om Tykkelsen end i et Selskab plejer at holde sig 
mere konstant, saaledes som det ogsaa ofte viste sig ved Bade - 
rium sulfuratum\ de forskjellige Grupper i Fig. 14 betegne til Dels 
forskjellige Selskaber. Maalene, som Cohn giver, ville altsaa 
kun passe i et ringe Antal Tilfælde. Nogle af de afbildede ere 
fra almindelige Infusioner, de fleste fra Salt- eller Brakvand, 
saaledes de tykkere Former i Fig. 14, #, F, G. Plasmaet er 
graat, sjeldent en Smule grynet. Cohn formoder, at der er 
Cilie, men har dog ikke kunnet opdage den; «bei langsamer 
Drehung erhålt man den Eindruck, als ob an den Enden Wirbel 
durch Geisselfaden erregt werden, doch konnte ich zu keiner 
Uberzeugung gelangen». Paa en Mængde Exemplarer har jeg 
ikke blot tydeligt set denne Hvirvel, men det er ogsaa lykkedes 
mig ofte tydeligt at se en Cilie i den ene eller i begge Ender, 
især i nogle Præparater, som behandledes med Osmiumsyre. 
I andre Tilfælde var det mig, trods al anvendt Moje, ikke muligt 
at opdage nogen Cilie. Undertiden ser man dens Nærværelse 
ved, at smaa Legemer længe slæbes efter Kroppen. Jeg har 
kun en eneste Gang set S. Undula direkte i Deling; to smaa 
hang sammen ved et næsten usynligt Baand og drejede 
