386 
afbildede er den ene aabenbart et nyligt ved Deling opstaaet 
Exemplar. Den er fundet i April ved Kjobenhavn. 
Vibrio. Denne Slægt regnes af Cohn til Traadbakterierne. 
Den skal have «Fåden wellenformig gebogen«; det hedder: »Die 
beiden hierhin gestellten Arten sind durch die formbeståndigen 
Wellenbiegungen der Fåden charakterisirt, welche bei der Rota¬ 
tion den Anschein der Schlångelung hervorrufen und bilden 
daher den Ubergang zu den Schraubenbacterien oder Spirillen.» 
Cohn taler overalt om «We 11 e n biegungen», «We 11 e n fåden» 
o. s. v., men kalder intetsted, saa vidt jeg ser, Traadene skrue¬ 
formede; om Vibrio Rugula hedder det endog bestemt: «Die 
Fåden .... sind stets schwach aber deutlich ( oder $ formig 
gebogen, meist derart, dass der Faden in der Mitte wie ein 
Violinbogen eine flache Curve zeigt, wåhrend die Enden fast 
grade sind» (se mine Fig. 4 og 7, Tab.IXj. Jeg forslaar Cohn 
saaledes, at han her ikke antager nogen virkelig Skruesnoning 
af Bakterietraadene, og jeg ser ogsaa, at f. Ex. Ray Lankester 
taler om «a serpentine form (Vibrio)«; denne Anskuelse er 
dog næsten lige saa urigtig som den ældre, at Vibrio virkelig 
bugtede sin Krop i Slangeform, thi denne er lige saa fuldt 
skrueformet som Spirillum 1 s, kun er Skruen stejlere. Slægten 
Vibrio maa derfor defineres: «stejlt snoede, ofte næsten rette 
Spiriller«, og naar man erindrer, hvor stejlt snoede Spirillerne 
kunne være, vil man let se, at der for Formens Skyld slet ingen 
Grund er til at holde denne Slægt adskilt fra Spirillum. Maaske 
viser det sig ogsaa, at de stejle Vibrioner kun ere Former af 
stærkere snoede Spiriller. Og vel synes Traadbakterierne at 
være saa vel passiv som aktiv flexile, men denne Egenskab er 
rimeligvis heller ikke fremmed for Skruebakterierne (se oven for 
under Spirillum tenue) og staar vel i Forbindelse med, at Traad¬ 
bakterierne ofte blive meget* lange og ere mere rette, derfor 
lettere bojelige. Af de to Navne er Vibrio det ældste, da det 
