401 
2—5 (X) medens Tykkelsen er 0,5—0,8 [i. Den kan indtil videre 
benævnes Bacterium fusiforme. 
Den anden (Fig. 24) er endnu finere og tyndere. Den laa 
ubevægelig indlejret i Gelé, som havde dannet sig paa Overfladen 
af et Glas, hvori dyriske Dele forraadnede og Saprolegnier vege¬ 
terede. Exemplarerne viste sig alt efter Indstillingen som morke 
eller lyse Striber, der krydsede hverandre. Cellen er naaleformet 
tendannet; Enderne særdeles fint tilspidsede; Længden kan 
sikkerlig blive over 10 Om den skulde hore til forriges Form¬ 
kreds, maa nærmere undersoges. 
I hvad Forhold alle disse her omtalte Bacterium-F ormer 
staa til hverandre, maa ligeledes fremtidige Undersogelser oplyse. 
ni. 
Til Slutning nogle almindelige sammenfattende Bemærkninger 
om enkelte Punkter angaaende Bakterierne. 
Bygningen i Almindelighed. Svovlkornene og 
S v o vi b ri n t e d a n n e l s e n. Cohn tilskriver alle Bakterierne en 
Cellulosehinde, fordi de ikke angribes af Kali, Ammoniak eller Syrer 
og meget længe modstaa Forraadnelse, og han anforer, at man 
med stærke Forstørrelser ogsaa direkte kan se Membranen, 
«denn bei einer gewissen Einslellung erscheint das Plasma 
schwarzlich, und ringsum von einem ziemlich breiten, etwas gelb- 
lichen, anscheinend knorpeligen Rande eingefasst, und nament- 
lich an der Grenze zwischen je zwei aufeinander folgenden Glie- 
dern ist die farblose, doppelt conturirte Scheidewand deutlich 
erkennbar». Cohn omtaler ogsaa i den specieliere Del «eine 
distincte Membran», f. Ex. hos Bacillus Ulna , Bact. Termo o. a. 
Om den sidste hedder det, at den ser ud som en fin mork 
Streg, der er omfattet af «en lys Rand (Membranen)«. Jeg har 
ikke kunnet overbevise mig om en Membrans Tilværelse ved de 
af Cohn angivne Grunde. For det forste er den lyse Rand, 
man ser om Bact. Termo , og som Cohn ogsaa paa sin Tegning 
omgiver den med, næppe andet end et Lysbrydningsfænomen- 
26 
